Даргинці
Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.
Даргинці | |
---|---|
Кількість | 700 000 осіб |
Ареал |
![]() 88 (2009 р.)[7] |
Близькі до | аварці, кубачинці, кайтаги |
Входить до | Dagestan peopled |
Мова | даргінська мова |
Релігія | суннітський іслам |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bc/%D0%94%D0%B0%D1%80%D0%B3%D0%B8%D0%BD%D1%86%D1%8B_%D0%B2_%D0%94%D0%B0%D0%B3%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B5.svg/200px-%D0%94%D0%B0%D1%80%D0%B3%D0%B8%D0%BD%D1%86%D1%8B_%D0%B2_%D0%94%D0%B0%D0%B3%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D0%B5.svg.png)
Даргинці (самоназва — дарганте) — другий за чисельністю народ Дагестану. Розмовляють даргинською мовою[8]. Основні заняття: землеробство, тваринництво, садівництво, частина даргинців працює на промислових підприємствах[8]. На основі багатої усної народної творчості розвинулася література даргинців. Здавна відома майстерність ювелірів селища Кубачі[8].
Релігія — сунітський іслам.
Динаміка чисельності даргинців з 1926 р[9].
- 1926 — 108 963 (міських жителів — 0,9 %)
- 1939 — 152 010 (міських жителів — 5,2 %)
- 1959 — 152 563
- 1970 — 224 172
- 1979 — 280 444
- 1989 — 353 348
- 2002 — 510 156
- 2010 — 589 386 (міських жителів — 38,4 %)
Загальна чисельність даргинців бл. 600 тис. осіб, в тому числі у Росії — 589 386 (2010), Киргизстані — 2 704 (1999), Україні — 1 610 (2001).
Чисельність даргинців у регіонах РФ за переписом 2010 р.
- Дагестан (Акушинський, Дахадаєвський, Кайтазький, Левантинський, Сергокалинський райони та ін.) — 490 384 (16,5 %)
- Ставропольський край — 49 302 (1,8 %)
- Ростовська область — 8 304 (0,2 %)
- Калмикія — 7 590 (2,7 %)
Доволі примітним є той факт, що, згідно з польовими дослідженнями фон Еркерта, саме на просторі (території) між дідойцями і осетинами в великій кількості (у порівнянні з іншими кавказцями) фіксуються такі ознаки як долихокефалія — високий зріст, світле волосся, шкіра і очі, які характеризують германський тип.
У даргинців, що живуть на північному сході Дагестану, треба відзначити деяку кореляцію, зазначених вище ознак, при переміщенні з півночі на південь.
Отже, серед 33-х кайтагців (виключаючи представників Маджаліс і Кала-Корейша) переважає долихокефалія, так званого, германського типу. 72 даргинцев-акушінца мають той самий тип — германський.
На додачу слід зазначити, що долихокефільність відносно зростає в Цудахарі та Харбуку. У Цудахарі також значно частіше зустрічається сірий колір очей (7 з 10-ти). Тут германський тип виражений найяскравіше.[10] [11]
Назва району | Населення району | % даргинців |
Дахадаєвський район | 36 709 | 99,0 % |
Сергокалинський район | 27 133 | 98,9 % |
Акушинський район | 53 558 | 96,0 % |
Кайтазький район | 31 368 | 90,1 % |
Левашинський район | 70 704 | 76,5 % |
Ізбербаш | 55 646 | 64,9 % |
Каякентський район | 54 089 | 42,3 % |
Карабудахкентський район | 73 016 | 32,3 % |
Тарумовський район | 31 683 | 23,5 % |
Южно-Сухокумськ | 10 035 | 21,1 % |
Каспійськ | 100 129 | 20,7 % |
Кізлярський район | 67 287 | 19,5 % |
Махачкала (м/о) | 696 885 | 15,3 % |
Кизляр (м/о) | 51 707 | 14,4 % |
Буйнакський район | 73 402 | 13,4 % |
Кумторкалинський район | 24 848 | 8,4 % |
Ногайський район | 22 472 | 8,1 % |
Дербентський район | 99 054 | 7,9 % |
Дагестанські Огні | 27923 | 6,6 % |
Буйнакськ | 62 623 | 6,3 % |
Бабаюртівський район | 45 701 | 6,1 % |
Агульський район | 11 204 | 5,9 % |
Дербент | 119 200 | 5,6 % |
Хасавюртівський район | 141 232 | 5,4 % |
Хасавюрт | 131 187 | 4,1 % |
Гунібський район | 25 303 | 2,5 % |
Кизилюрт (м/о) | 43 421 | 2,3 % |
Лакський район | 12 161 | 2,0 % |
Дагестан | 2 910 249 | 17,0 % |
- ↑ а б в г д е Информационные материалы об окончательных итогах Всероссийской переписи населения 2010 года — Федеральна служба державної статистики РФ (рос.)
- ↑ а б в г д е ж Всероссийская перепись населения 2002 года [Архівовано 2009-10-26 у Wayback Machine.](рос.)
- ↑ Мосстат: Приложения к итогам ВПН 2010 года в городе Москве [Архівовано 8 лютого 2012 у Wayback Machine.]: Приложение 5. Национальный состав населения по г. Москва[недоступне посилання з квітня 2019] (рос.)
- ↑ В. Хауг. Демографические тенденции, формирование наций и межэтнические отношения в Киргизии. «Демоскоп». Архів оригіналу за 30 вересня 2012. Процитовано 10 квітня 2013. (рос.)
- ↑ Всеукраинская перепись населения 2001 года. Распределение населения по национальности и родному языку. Государственный комитет статистики Украины. Архів &n_page=2 оригіналу за 7 березня 2012. Процитовано 10 квітня 2013. (рос.)
- ↑ Агентство Республики Казахстан по статистике. Перепись 2009. [Архівовано 1 травня 2012 у Wayback Machine.] (Национальный состав населения.rar) (рос.)
- ↑ Перепись населения Республики Беларусь 2009 года. НАСЕЛЕНИЕ ПО НАЦИОНАЛЬНОСТИ И РОДНОМУ ЯЗЫКУ (PDF). belstat.gov.by. Архів оригіналу (PDF) за 4 квітня 2012. Процитовано 10 квітня 2013. (рос.)
- ↑ а б в Даргинці [Архівовано 3 березня 2016 у Wayback Machine.] // Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- ↑ Институт демографии Национального исследовательского университета «Высшая школа экономики» [Архівовано 30 вересня 2001 у Wayback Machine.](рос.)
- ↑ Г. Л. Сера, «Огляд етносів Кавказу» (1920)
- ↑ Г. Л. Сера, G.L. Sera, «I movimenti etnici nel Caucaso», in Monitore zoologico italiano, Firenze, 1920, Vol. XXXI, pp. 178-9.
- ↑ Численность населения городских округов, муниципальных районов, городских и сельских поселений, городских населенных пунктов, сельских населенных пунктов Республики Дагестан — Федеральна служба державної статистики РФ (рос.)
![]() |
Це незавершена стаття з етнографії. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |
![]() |
Це незавершена стаття з етнології. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |
Аваро-андо-цезькі народи |
| ||||
---|---|---|---|---|---|
Лезгинські народи | |||||
Даргинці |
| ||||
Лакці | |||||
Хіналузці | |||||
Нахські народи |
Північний Захід | |||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Ідель-Урал | |||||||||||
Кавказ |
| ||||||||||
Сибір | |||||||||||
Корінні народи Півночі |
| ||||||||||
Народи з розсипним розселенням | |||||||||||
Жирним виділені титульні нації національних республік, областей та округів РФ, включно з ліквідованими. ¹ Також визнаються корінним малочисельним народом Півночі. ² Є асимільованими станом на 2024 рік. |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.