Hi (kana)
![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Caràcter | ひ ![]() |
Tipus | caràcter hiragana i caràcter Unicode ![]() |
Part de | hiragana, gojūon i kana ![]() |
Entitat HTML | ひ i ひ ![]() |
En l'escriptura japonesa,[1] els caràcters ひ (hiragana) i ヒ (katakana)[2] són dues mores que ocupen la 27a posició en el sistema modern d'ordenació alfabètica gojūon (五十音), entre は i ふ; i el 44è en el poema iroha, entre ゑ i も.[3] En la taula de l'ordre gojūon (per columnes, i de dreta a esquerra), es troba en la sisena columna (は行, «columna HA») i la segona fila (い段, «fila I»). En fonologia, una mora és la unitat superior al segment i inferior a la síl·laba.[4]
Tant ひ com ヒ provenen del kanji 比. Poden dur l'accent dakuten: び, ビ; així com el handakuten: ぴ, ピ.
Romanització
[modifica]Segons els sistemes de romanització Hepburn modificat,[5] Kunrei-shiki i Nihon-shiki:
- ひ, ヒ es romanitzen com a «hi»
- び, ビ es romanitzen com a «bi»
- ぴ, ピ es romanitzen com a «pi»
Escriptura
[modifica]![]() |
El caràcter ひ s'escriu amb un sol traç:
|
![]() |
El caràcter ヒ s'escriu amb dos traços:
|
Altres escriptures
[modifica]ひ / ヒ en braille japonès[6] | |||||
---|---|---|---|---|---|
ひ / ヒ
hi |
び / ビ
bi |
ぴ / ピ
pi |
ひい / ヒー
hī |
びい / ビー
bī |
ぴい / ピー
pī |
![]() |
![]() ![]() |
![]() ![]() |
![]() ![]() |
![]() ![]() ![]() |
![]() ![]() ![]() |
- Alfabet fonètic: 「飛行機のヒ」 (l'«hi de hikōki», on hikōki significa avió)
- Codi Morse: --・・-[7]
Referències
[modifica]- ↑ «escriptura japonesa». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ Bernabé, Marc. Japonès en vinyetes. Norma editorail, maig del 2005, p. 17-19 i 26-28. ISBN 84-9814-162-1.
- ↑ Gilhooly, Helen. Beginner's Japanese Script (en anglès). Teach Yourself, 2003. ISBN 978-0-340-86024-3.
- ↑ «mora». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ «Romanization of Japanese Kana – Modified Hepburn System» (pdf) (en anglès) p. 2. Government Digital Service (GDS) – The National Archives (Regne Unit), octubre 2016.
- ↑ «Japanese Braille» (en anglès). Accessible Japan, 12-10-2015. [Consulta: 4 febrer 2024].
- ↑ Ohta, Satoru. «The Earliest Japanese Telecommunication Technology» (en anglès). IEEE Conference Publication. Institute of Electrical and Electronics Engineers (IEEE), agost 2017. DOI: 10.1109/histelcon.2017.8535723. [Consulta: 4 febrer 2024].
Bibliografia
[modifica]- López i Vidal, Lluc López i. L'escriptura japonesa. Editorial UOC, 2008. ISBN 978-84-9788-772-4.
- Nolla i Cabellos, Albert. L'escriptura en kanji (pdf). Barcelona: Universitat Oberta de Catalunya, p. 40.
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.