Hínajána
A sorozat témája Buddhizmus |
---|
![]() |
|
Körvonalakban |
A hínajána (हीनयान) szanszkrit és páli kifejezés, amelynek szó szerinti jelentése "kis szekér", "kis kocsi", vagy "szűk ösvény". A kifejezés az i. e. 1. vagy 2. század körül keletkezett.
A hínajána elnevezéssel illetik a mahájána buddhizmus hívei a korai buddhista iskolákat, amelyeket még fejletlennek, előkészítő jellegűnek tartanak. A hínajána „kis kocsit” vagy „kis járművet” jelent, ellentétben a magukat „nagy kocsinak” vagy „nagy járműnek” nevező mahájána buddhistákkal, akik ezt az elnevezést némileg pejoratív éllel használják a hínajána követőire. Az irányzatot théraváda buddhizmusnak („a vének tanítása”) is nevezik, de ez félrevezető, mivel a théraváda valójában a harmadik pátaliputtai zsinaton kialakult szthavira-csoport egyik iskoláját jelöli.[1]
Számos magyarázat létezik arra, hogy mire vonatkoznak a hínajána és mahájána szavak, és arra, hogy mi a különbség közöttük. Jidzsing kínai pap szerint, aki a 7. században elvándorolt Indiába, mindkettő ugyanazt a vinaját alkalmazza, és ugyanazt a négy nemes igazságot gyakorolja. Csupán a mahájána követői hódolnak bódhiszattváknak és a mahájána szútrákat olvassák, amit a hínajána követői nem csinálnak.[2]
Eredete
[szerkesztés]A hínajána szó a hína (हीन)[3] ("szegény", "elhagyatott", "hiányos", "elégtelen") és a jána (यान)[4] ("szekér") kifejezésekből ered. Itt a szekér a megvilágosodáshoz vezető eszközt jelenti.
Théraváda – a hínajána egyetlen jelenlegi iskolája
[szerkesztés]A théraváda (az idősebbek útja) egyike a buddhizmus korai szakaszában, a Buddha halála utáni első században létrejött tizennyolc (más rendszerezések szerint húsz) úgynevezett nikája iskolának. Ezt a tizennyolc iskolát szokás összefoglalóan hínajána iskoláknak is nevezni. A théraváda a buddhizmus legkonzervatívabb irányzata, mely a Buddha eredeti tanításait próbálja megőrizni. A théraváda irányzat követői őseiket az első zsinatig vezetik vissza, amikor 500 megvilágosodott szent (arhat) úgy határozott, hogy a Gautama Buddha „kisebb és apró” szabályait is betartó ortodox álláspontot választja.
A théraváda a tizennyolc-húsz hínajána iskola utolsó túlélője, Srí Lanka, Kambodzsa, Laosz, Burma és Thaiföld fő vallása, megtalálható még Délnyugat-Kína területén, Vietnámban és Szingapúrban. Az irányzatnak jelentős számú kolostora és követője van az Egyesült Királyság, Ausztrália, Új-Zéland és az USA több városában.[5] A mahájána buddhizmus (mahāyāna, nagy hordozó, nagy szekér) ellentéteként hínajána (kis hordozó, kis szekér) néven is emlegetik, de ezt követői pontatlannak tartják. A théraváda név legrégibb írásos emléke egy i. sz. 7. századi iskola könyveiben található. Ma a világon körülbelül 100 milliónyi théraváda buddhista él, a tan az utóbbi évtizedekben nyugaton is gyökeret vert.[6]
Kialakulása
[szerkesztés]Jan Nattier szerint a hínajána kifejezés csupán a Mahájána után keletkezett a bodhiszattvák és srávakák közötti ellentét eredményeképpen. A vitát követően keletkezett először a bodhiszattvajána, amely megkapta a mahájána ("Nagy Szekér") jelzőt és csak sokkal később alkották meg a hínajána kifejezést, miután a bodhiszattvák és tanításaik megítélése már kritikusabbá vált.[7] A korai szövegekben gyakran szerepel a mahájána kifejezés, míg a hínajána meglehetősen ritka. Biztosra vehető tehát, hogy a két jelző nem egy időszakban alakult ki és nem jelent egymáshoz való viszonyulást sem.[8]
A hínajána és a mahájána különbségei
[szerkesztés]A Mantra Magyarországi Buddhista Egyház a következő szempontok szerint hasonlítja össze a mahájánát és a hínajánát:[9]
- Eddig látens, nem-hangsúlyozott tanítások (bodhiszattva, buddhaiság, együttérzés, üresség) – részletes kifejtés, újraértelmezés
- a változás okai – az ezidáig alapvetően szerzetesi/kolostori jellegű buddhizmus fokozatosan tömegvallássá nő – az erősen metafizikus tanok mitológiai rendszerrel egészülnek ki
- a bizalom a bölcsességgel egyenértékű lesz
- bhakti-mozgalom
Hínajána | Mahájána | |
---|---|---|
1 | hangsúly a személyes erőfeszítésen | minden lény megszabadulását helyezi előtérbe |
2 | Cél: egyéni megszabadulás – kizárólagos eszköz: a kolostori élet | kijelenti: a világi emberek is megszabadulhatnak (Vimalakírtinirdésa-szutta) – ebben világ-feletti lények segítségét kérheti |
3 | arahant: "az érdemes/méltó" – tökéletesen megértette az 1. nemes igazságot, felhagyott az okkal (2. nemes igazság), megvalósította a megszüntetést (3. nemes igazság), beteljesítette az ösvényt (4. nemes igazság); vagyis: saját maga számára érte el a nirvánát + prtatjékabuddha + bódhiszattva: a történeti Buddha, megvilágosodása előtt, ill. Maitréja |
a bódhiszattva visszautasítja a végső megszabadulás, és az újraszületést keresi – valamint fogadalmat tesz, hogy: -megszabadítja a lényeket -véget vet a szennyeződéseknek -uralja a dharmákat -eléri a megvilágosodást (mindenki, akit ez motivál: bodhiszattva) |
4 | A srávakák és a pratjékabuddhák megnyugszanak a nirvánában. | apratisthita-nirvána (meg-nem-állapodott n.; szinonimák: avi-nivartana: visszatántoríthatatlan; advaja: nem-kettős; ásraja-parávritti: az alap átfordítása; advaya-dnyána: kettősség-nélküli tudás): pradnyá: szanszára – nirvána karuná: nirvána – szanszára (a bodhiszattva a nirvánában sem nyugszik meg, mert a lelkében élő tökéletes jóság arra ösztönzi, hogy mindaddig visszaszülessen a földre, míg van megmentendő tökéletlen lélek a földön, akit taníthat, vagy a tökéletességre vezető útra irányíthat) |
5 | nirvána: a létezésen túli szféra, transzcendens entitás, amit a szabadulás során lehet elérni (nem-okozott, nem-létrehozott) – a szamszára és a nirvána kettőssége | lételméletileg: szanszára=nirvána – a nirvána a szanszára benne rejlő jellegzetessége, amely alapos vizsgálódás után mutatkozik meg;
nem "odaát", hanem: tudatában lenni eme alapvető azonosságnak/nézőpontváltás |
6 | buddhaiság: egy világkorszakban egy Buddha; Sákjamuni halálával vége szakadt a kinyilatkoztatásnak – lezárt kánon | buddhaság: • nem élőlény, hanem: mindig jelenlevő minőség, transzcendens princípium (vö. a mahászánghikák lókottaravádája), ami mindenhol megnyilvánul (emellett csökken az arhat tekintélye) • a buddhák a Dharmakája megtestesülései (Sákjamuni: Nirmánakája) • lehetőség van további kinyilatkoztatásra→nyitott kánon hitelesítési módszerek: (mikor buddha-vacsana valami?) (1) Az igazságot fejezi ki; (2) a Dharmáról szóljon; (3) az erkölcsi szennyeződések feladására ösztönözzön; (4) ne a szanszára, hanem a nirvána jellegzetességeit tükrözze |
7 | Abhidharma: a dharmáknak van önlétük | Pradzsnyápáramitá-szutta: minden üres |
8 | A meglévő hínajána tételek fejlődése: lókottaraváda (mahászánghika), dharmasúnjatá (mahászánghika), pudgalavádinok szarvásztiváda Abhidharma tíz páramí |
A meglévő hínajána tételek fejlődése a. a Buddha alakjának változása b. a dharmasúnjatá hangsúlyossága c. tathágatagarbha d. a mérvadó Abhidharma e. hat páramitá[10] |
9 | két buddha-test: Dharmakája (a sztúpa jelképezi) Rúpakája (az ereklyék jelképezik) |
három buddha-test: - Dharmakája - Szambhógakája - Nirmánakája |
10 | szemléletmódok: - ahogy mi látunk - ahogy a Buddha lát (jathá-bhúta: ahogy a dolgok vannak) |
szemléletmódok: - szamvriti-szatja - paramártha-szatja |
Hínajána buddhista iskolák
[szerkesztés]A harmadik zsinat után rendszeresített 18 iskolát nevezzük szarvásztiváda iskolának vagy későbbi megkülönböztető nevén hínajána iskolának. Ezek a következők:[11]
-
- vaibhásikák
- múlaszarvásztivádinok
- kásjapíják
- szautrántikák
- mahísászikák
- théravádinok
- ékavjaviharikák
- lokottaravádinok
- gókulikák
- pradnyaptivádinok
vátszíputríja = szammitíja = pudgalavádinok
Kapcsolódó szócikkek
[szerkesztés]- Korai buddhista iskolák
- A buddhizmus iskolái
- Nikája buddhizmus
- Tipitaka
- Mahájána
- Lótusz szútra
Hínajána szövegek magyarul
[szerkesztés]- A buddhizmus alaptanításai a szentiratok tükrében. [A TKBF Jegyzete, (1994) {ford. és összeállította Tenigl-Takács László}]. Online: A buddhizmus alaptanításai a szentiratok tükrében [Megtekintve: 2012.08.19.]
- Vekerdi József (ford. és komm.) – Buddha Beszédei, Helikon, 1989 Budapest. Online: Buddha beszédei [Megtekintve: 2011.03.06.]
- Brahmajāla Sutta. Bhikkhu Bodhi: A nézetek mindent felölelő hálója. [Buddhista Misszió, Bp. & Orient Press, 1994 Budapest {ford. Pressing Lajos}]. Online: DN 1. A nézetek mindent felölelő hálója [Megtekintve: 2012.08.19.]
- Dhammapada. [Farkas Lőrinc Imre, 1994 Budapest {ford. Fórizs László}]. Online: Dhammapada [Megtekintve: 2011.04.25.]
- Dzsátakák – Buddhista születésregék (ford. Velekerdi József) Online: Dzsátakák [Megtekintve: 2011.04.25.]
- Mulapariyāya Sutta. Bhikkhu Bodhi: A létesülés gyökeréről szóló tanítóbeszéd. [Buddhista Misszió, Bp. & Orient Press, 1996 Budapest {ford. Pressing Lajos}]. Online: MN 1. A létesülés gyökeréről szóló tanítóbeszéd [Megtekintve: 2012.08.19.]
- Patimokkha. A vallomás szavai [A TKBF Jegyzete (1994) {ford. Farkas László}].
- Szatipatthána Szutta. Nyanaponika Thera: A buddhista meditáció szíve . [Orient Press, 1994 Budapest]. DN 22. A tudatosság útjáról szóló nagy tanítóbeszéd. [A TKBF Jegyzete, (1993) {ford. Horváth György}]. Online a szutta szövege: DN 22. Az éberség alapzatairól [Megtekintve: 2012.08.19.]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ szerk.: Görföl Tibor, Máté Tóth András: Világvallások – Akadémiai lexikon. Budapest: Akadémiai, 368. o. (2009). ISBN 978-963-05-8708-2
- ↑ Williams, Paul (2008) Mahāyāna Buddhism: The Doctrinal Foundations: p. 5
- ↑ Sanskrit Dictionary for Spoken Sanskrit, 2010-12-17
- ↑ Sanskrit Dictionary for Spoken Sanskrit 2010-12-17
- ↑ Forest Sangha
- ↑ Modern théraváda (magyar és angol linkgyűjtemény). [2011. július 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. április 25.)
- ↑ Nattier, Jan (2003), A few good men: the Bodhisattva path according to the Inquiry of Ugra: p. 174
- ↑ Nattier, Jan (2003), A few good men: the Bodhisattva path according to the Inquiry of Ugra: p. 172
- ↑ www.buddhistaegyhaz.hu, Tanítások - jegyzetek - A mahájána és a hínajána összehasonlítása (PDF), olvasva: 2010.12.17.
- ↑ Vázlat a hat páramitáról
- ↑ KORAI BUDDHISTA SZANGHÁK. [2010. május 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. december 17.)
Források
[szerkesztés]- Tarr Dániel: Hínajána buddhizmus
- John T. Bullitt: Mi a théraváda buddhizmus?
- Théraváda Lap
- A Buddha Ujja – Szutták és más théraváda szövegek magyarul
- Modern théraváda – magyar és angol nyelvű videók Archiválva 2011. július 27-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Theravada – Mahayana Buddhism Dr. W. Rahula's article
- The Terms Hinayana and Mahayana by Alexander Benzin
További információk
[szerkesztés]- Romila Thapar, Early India from the Origins to AD 1300 Penguin, 2001
- Tsongkhapa, The great treatise on the stages of the path to enlightenment, Snowlion, 2000
- Paul Williams, Mahayana Buddhism, Routledge, 1989
- Andrew Skilton, Concise history of Buddhism. Windhorse, 1999
- Donald Lopez, "The H Word", Tricycle: The Buddhist Review, Fall 1995, pp84–85
- R. S. Cohen, "Discontented Categories: Hinayana and Mahayana in Indian History", Journal of the American Academy of Religion, 63(1):1-25, 1995
- Ryukan Kimura, A Historical Study of the Terms Hinayana and Mahayana and the Origin of Mahayana Buddhism, Indological Book Corp., 1978
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.