Сабрата
Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.
Археологічні пам'ятки Сабрати | |
---|---|
Archaeological Site of Sabratha [1] | |
Світова спадщина | |
32°47′36″ пн. ш. 12°29′18″ сх. д. / 32.79335000002777178° пн. ш. 12.48845000002777894° сх. д. | |
Країна | ![]() |
Тип | Культурний |
Критерії | iii |
Об'єкт № | 184 |
Регіон | Арабські країни |
Зареєстровано: | 1982 (6 сесія) |
![]() | |
![]() |
Сабрата, також Абротон (лат. Abrotonum, араб. صبراتة) — давнє місто в області Сиртика (пізніше називалася область Триполітанія) на північному заході території сучасної Лівії в районі Завія, входило в об'єднання трьох міст (Триполі) як найзахідніше місто.
За оцінками, порт був заснований близько 500 р. до н.е. як фінікійський оплот для організації торгівлі з глибинною Африкою. Сабрата увійшла до складу держави Нумідії, а потім була зайнята римлянами і перебудована в II-III століттях. Римський імператор Септимій Север народився в місті Лептіс-Магна неподалік, і Сабрата досягла вершини своєї могутності. У IV столітті місто сильно постраждало від землетрусу, а у візантійські часи було перебудоване і модернізоване.
Під час арабського панування центри торгівлі перемістилися в інші порти, і Сабрата перетворилася на невелике село.
В Сабраті зберігся римський театр, храми Серапіса і Ізіди. Є цікавими християнська базиліка часів імператора Юстиніана і мозаїчні підлоги в будинках аристократів — жителів Сабрати.
У 1982 році ЮНЕСКО зарахувало Сабрату до об'єктів культурної спадщини.
Сабрата знаходиться на березі на захід від Триполі.
-
Терми у моря
-
Туалет (Латрина)
-
Зал засідань
-
Будівля сенату IV століття
-
Дім з перистелем
-
Мозаїка в домі з перистелем
-
Базиліка Апулея, Візантійський баптистерій
-
Фонтан Флавія Тулія в Сабрата в храмі Антонінів (5 хороших імператорів)
-
Храм Антонінів (5 хороших імператорів)
-
Мавзолей Беса II ст. до н. е.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/48/Sabratha_excavation_Panorama_April_2004.jpg/1000px-Sabratha_excavation_Panorama_April_2004.jpg)
- Чудеса архитектуры. От 4000 г. до н.э. до наших дней. Под ред. А. Каподиферро. — М.: БММ, 2004. — 320 с. Содержание. ISBN 978-5-88353-342-5
- UNESCO archaeological site of Sabratha
- Sabratha
- Philip Ward, Sabratha: a guide for visitors
- Сабрата
Міста |
|
---|---|
Особистості |
|
Мова та письмо | |
Релігія | |
Різне | |
Військова справа |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.