Ваал
Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.
Ваал | |
---|---|
![]() | |
Божество в | фінікійська міфологіяd, Угаритська міфологіяd, Ханаанська релігія, баалізмd і єгипетська міфологія |
Покровитель для | буря |
Батько | Ель або Дагон |
![]() |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/04/Baal_Ugarit_Louvre_AO17329.jpg/200px-Baal_Ugarit_Louvre_AO17329.jpg)
Ваа́л або Баа́л (фінік. , івр. בעל) — семітський бог родючості. Значення імені — Господь, пан. Термін габ Баал стосується Ваала, чоловіка Астарти, тоді як виразом габ Беалім називали різних локальних божеств, що, як вважалось, були власниками певних місцевостей та мали вплив на них.
У сучасній українській мові вживається вислів служіння Ваалу, що означає гонитву за матеріальними благами[1].
Найдавніші відомі приклади поклоніння в 3 тис. до н. е. в Угариті.
Ханаанці, які головним чином займалися рільництвом та скотарством, вважали, що виконування ритуалів, пов'язаних з поклонінням Ваалу, заохотить його діяти відповідно, благословляючи врожай і відвертаючи від них посуху чи нашестя сарани, чи іншу негоду. Вважалось, що Ваал з настанням дощового сезону відроджувався, а отже, знову починав панувати і спаровуватися з Ашторет. Такі річні відроджування святкувалися розбещеними ритуалами родючості, що відзначалися статевими оргіями нестримної розпусти.[2]
На честь Ваала будувалися храми. Всередині таких святинь були зображення чи символи Ваала, тоді як поблизу вівтарів назовні стояли кам'яні колони (ймовірно фалічні символи Ваала), священні стовпи та кадильні стояки.[3] При таких священних пагорках служили храмові проститутки чоловічої та жіночої статі. На додачу до церемоніальної проституції в таких святинях навіть давали в жертвоприношення дітей.[4]
Шанувався Баал і у фінікійській державі Карфаген (ім'я Ганнібал означає «улюбленець Баала»); через фінікійців і карфагенян поступово у XX—X столітті до н. е. культ Баала поширився далеко на Захід (в Єгипет, Іспанію та ін.). Імператор Геліогабал переніс його культ до Риму.
У 32 в місті Пальміра збудовано Храм Ваалу, який частково зберігся до 2015. 30 серпня 2015 бойовики радикального терористичного угрупування Ісламська держава провели вибух на території храму, зруйнувавши його центральну будову практично повністю.
-
Храм Ваала в Пальмірі
-
Храм Ваала в Пальмірі
-
Храм Ваала в Пальмірі
-
Укріплені ворота храму Ваала в Пальмірі
У творі «Гоетія» є персонаж-демон з ім'ям Баал (згідно Рудд на івр. באל), він же Баєль або баїли — перший з сімдесяти двох демонів, король, правлячий на сході і керуючий більш ніж 66 легіонами пекельних духів. Він з'являється в різних видах: іноді як кіт, іноді як жаба, іноді як людина, а іноді у всіх цих образах відразу, і має хрипкий голос.
- Баал — один з вищих демонів у всесвіті ігор Diablo і головний антагоніст в грі Diablo II: Lord of Destruction.
- Баал — мертвий бог вбивств у всесвіті Forgotten Realms, а також батько протагоніста в іграх Baldur's Gate і Baldur's Gate II. Баал був убитий в Смутні Часи, однак передбачаючи свою загибель, він заздалегідь створив від смертних жінок безліч нащадків, що не відрізнялися від людей чи інших рас.
- Баал — демон-антагоніст другого сезону серіалу «Еш проти зловісних мерців».
- Баал — демон-охоронець сігіла в грі «Divinity 2: Developer's Cut».
- Баал — демон-антагоніст в бразильському серіалі «СуперМакс».
- Баал — ім'я Електро Архонта, божества, що керує державою Інадзума в грі «Genshin Impact»
- Баал — рідна планета ордену Кривавих Янголів у всесвіті Warhammer 40,000.
- Єгипетський Бог Баал [Архівовано 15 серпня 2012 у Wayback Machine.]
- Луцюк М. В. Баал // Велика українська енциклопедія. URL: [1]
- Ваал // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
Міста |
|
---|---|
Особистості |
|
Мова та письмо | |
Релігія | |
Різне | |
Військова справа |
Божества | |
---|---|
Ідоли | |
Істоти | |
Інше |
Література та бібліографія | |
---|---|
Тематичні сайти | |
Словники та енциклопедії | Велика данська енциклопедія · Велика каталанська енциклопедія · Велика норвезька енциклопедія · Православная энциклопедия · Электронная еврейская энциклопедия · Энциклопедия Кругосвет · Britannica (9-th) · Britannica (11-th) · Cultureel Woordenboek · De Agostini · Encyclopedia Treccani · Encyclopædia Britannica · Encyclopædia Universalis · Internetowa encyklopedia PWN · TDV İslam Ansiklopedisi · Treccanis Enciclopedia Italiana · World History Encyclopedia |
Довідкові видання | |
Нормативний контроль | BNE: XX5113315 · Freebase: /m/0fykc · GND: 118651366 · J9U: 987009291767805171 · LCCN: no2020002712 · MAK: 9810548477105606 · NKC: jo2016908788 · SUDOC: 027403637 · VIAF: 193713428 |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.