Природні пожежі в Росії (2010)
Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/26/Russia.A2010216.0915.2km.jpg/300px-Russia.A2010216.0915.2km.jpg)
Природні пожежі в Росії виникли наприкінці липня — на початку серпня 2010 року в Росії і тривали до кінця серпня. На всій території Центрального федерального округу виникла складна пожежна обстановка через аномальну спеку і відсутність опадів. Торф'яні пожежі Підмосков'я супроводжувались запахом гару і сильним задимленням в Москві[1]. Загалом в Росії пожежі охопили 20 регіонів, серед яких Центральна Росія і Поволжя, Чукотка, Дагестан. Торф'яні пожежі зафіксовані в Московській області, Свердловській, Кіровській, Тверській, Калузькій та Псковській областях[2].
Можна виділити дві основні причини сильних пожеж. Перша — аномальна спека в Росії, яка призвела до висихання рослинності. Через це лісова пожежа могла виникнути з найменшого джерела вогню і легко перерости в руйнівну верхову пожежа, яка охоплює дерева і рухається зі швидкістю до 30 км/год[3]. Друга причина — слабка робота державної лісової охорони, фактична безхазяйність та безпритульність великих ділянок лісу[4].
В 1920-ті роки в рамках плану ГОЕЛРО здійснювалося осушення боліт в Центральній Росії з метою видобутку торфу, як доступнішого на той час палива в порівнянні з нафтою, газом і вугіллям. В 1970—1980-і роки торф добували для потреб сільського господарства Нечорнозем'я[5]. Після розвалу торфопідприємств торфорозробки виявилися фактично безхозними. Нині, у зв'язку з підвищеною пожежною небезпекою старих торфорозробок, планується обводнення торфовищ у Підмосков'ї[6].
Гасіння торф'яних пожеж традиційними засобами неможливе. Зазвичай для локалізації та гасіння підземної пожежі торфу організовується обкопування осередку канавами шириною близько одного метра і глибиною до мінерального шару або до насиченого водою шару торфу[7].
Схожа проблема масових торф'яних та лісових пожеж та задушливого гару в Центральній Росії в спекотну погоду склалася в 1972 році, причому, цілком ліквідували проблему тільки дощі після 24 серпня. Сухе і димне літо також спостерігалося і в 2002 році[5].
Як стверджує професор кафедри ґрунтознавства та екології ґрунтів Санкт-Петербурзького державного університету Серафим Чуків, сухий торф стає гідрофобним, що викликає складнощі при гасінні вогню водою: вода при пожежогасінні просочується повз торф в глибину. В глибокі порожнини, вигорілі у торф'яниках, можуть провалюватися люди і техніка[5]. Для доставки води до місця пожежі ефективне застосування польових магістральних гідротрубопроводів.
Самозаймання торфу відбувається під дією мікроорганізмів і кисню повітря[8], якщо вологість торфу менше 40%[9].
За повідомленням начальника головного управління МНС у Московській області Євгена Секіріна, 10% торф'яних пожеж припадають на самозаймання торфу, тоді як в інших випадках виною є «людський фактор»: недопалки, сірники[10]. Цієї ж точки зору дотримується координатор по збереженню торф'яних боліт Міжнародного бюро по збереженню водно-болотних угідь Тетяна Мінаєва. Вона стверджує, що основною причиною торф'яних пожеж як в 1972 році, так і зараз, став людський фактор: зокрема, викинуті з проїжджаючих автомобілів незагашені сигарети[5].
У Підмосков'ї за тиждень з 12 по 18 липня відбулися 109 торф'яних пожеж на площі 200 га. При цьому в середньому в регіоні виникало 50 пожеж на день, а вдавалося загасити в цей же день до 85-90% з них. При гасінні пожеж застосовувалися засоби авіації. У Росії за цей період було зареєстровано 1178 осередків природних пожеж на площі понад 30 тисяч га, за добу виникало до 200 вогнищ, які вдавалося загасити в 90% випадків[11].
25 липня 2010 року у Московській області за даними МНС за добу було зафіксовано 38 торф'яних і 25 лісових пожеж на площі 71 га[12]. 26 липня по всій Москві з'явився сильний запах гару від торфовищ, який до цього з'являвся на півдні і південному сході столиці[12]. 30 липня за повідомленням голови МНС РФ Сергія Шойгу, у Центральному і Приволзькому регіонах згоріло 1170 будинків і 2178 людей залишилися без житла. У гасінні пожеж задіяні 238 тис. осіб і 25 тис. одиниць техніки, здійснювався і планувалася перекидання сил з інших регіонів Росії в постраждалі регіони. Прем'єр-міністр Володимир Путін відвідав місце згорілої села Верхня Верея в Нижньогородській області, де повністю згоріли навіть кам'яні будівлі[13].
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fd/Incendies_en_Russie%2C2010-07-31.svg/300px-Incendies_en_Russie%2C2010-07-31.svg.png)
Керівник МНС Росії Сергій Шойгу 31 липня 2010 повідомив, що пожежна ситуація в 17 регіонах Росії, особливо, у Владимирській і Московській областях, може ускладнитися. Він стверджував, що в Нижньогородській області швидкість поширення пожеж склала 100 м/хв., а вогненний повітряний потік виривав дерева з корінням, подібно урагану[14].
За даними на 31 липня 2010, площа лісових і торф'яних пожеж в Росії склала більше ніж 120 тис. га і збільшилася за добу на 30 тис. га. Було зафіксовано 61 діє лісова пожежа з близько 400 осередків займання. Від пожеж найбільше постраждали Мордовія, Татарстан, Білгородська, Воронезька, Іванівська, Кіровська, Московська, Нижньогородська, Рязанська, Ульянівська, Владимирська, Липецька, Тамбовська і Тульська області[15].
На 1 серпня 2010 площа лісових пожеж становила 114 тис. га[16]. Сайт Центрального регіонального центру МНС Росії повідомляв, що в Московській області були виявлені 130 вогнищ природних пожеж на площі 880 га, в тому числі 67 торф'яних пожеж на площі в 178 га[1].
За даними на 2 серпня 2010, 18:38, в результаті пожеж згоріло понад 1 000 будинків в 77 населених пунктах в 10 суб'єктах Росії, загинули 34 людини, приблизно 800 людей перебувають у пунктах тимчасового розміщення. Прем'єр-міністр Росії В. В. Путін підтримав Федеральну цільову програму (ФЦП) по обводнення торфовищ в Підмосков'ї, на яку планується витратити з федерального бюджету 4,5 млрд рублів[6]. Згідно з доповіддю міністра регіонального розвитку Віктора Басаргіна, збитки від пожеж (на будівництво нового житла і компенсації погорільцям) перевищили 6,5 млрд рублів[17].
Президент Росії Дмитро Медведєв підписав указ про введення надзвичайної ситуації в семи регіонах Росії: Володимирській, Воронезької, Московської, Нижньогородської і Рязанської областях, а також у республіках Мордовія і Марій Ел[18]. При цьому Президентом був підписаний указ про заборону господарської діяльності та доступу громадян на ряд територій в семи суб'єктах РФ[19].
За повідомленням керівника Національного центру управління в кризових ситуаціях МНС Росії Володимира Степанова, станом на 2 серпня 2010 у Росії виявлено приблизно 7 тисяч осередків пожежі на площі понад 500 000 га. Пожежна обстановка склалася в 14 регіонах Росії, на 2 серпня 2010 повідомляється про загибель 34 людей[16]. У Москві станом на понеділок 2 серпня 2010 всі райони оповиті димом з пониженням видимості на дорогах, відчувається запах гару від торф'яників[1]. У Московському метро введений рятуючий від запаху гару режим роботи системи вентиляції[20].
4 серпня Вертольоти МНС Азербайджану вилетіли до Росії для сприяння в гасінні пожеж. Вертольоти марки Мі-17 і Ка-32А з чотирма особовими складами на борту попрямували до Воронежа і Липецькв. За словами начальник авіаційної групи МНС Азербайджану Ашрафа Гасимова, азербайджанські гелікоптери будуть працювати в Росії протягом двох тижнів, але у разі потреби МНС Азербайджану готове продовжити терміни роботи в Росії і збільшити як кількість техніки, так і особового складу[21].
За даними МНС РФ станом на 5 серпня, в Росії зафіксовано 843 вогнища пожеж, у тому числі 47 торф'яних. Число великих пожеж склало 73[22].
За даними станом на 6 серпня МНС РФ, в Росії зареєстрований 831 осередок пожеж, в їх числі 42 торф'яних. Число великих пожеж склало 80 на площі в 150,8 тис. га[22]. За даними Державного природоохоронного установи «Мосекомоніторінг», в Москві в першій половині дня максимальна концентрація чадного газу в повітрі перевищує допустиму норму в 3,6 разів, зміст зважених часток - в 2,8 раза, специфічних вуглеводнів - в 1,5 раза. Представник цієї організації назвав найнебезпечнішими для здоров'я зважені частинки розміром в 10 мкм, які, за його словами, не виводяться з організму і чинять негативний вплив на здоров'я і тривалість життя. Для захисту рекомендуються вологі восьмишарові марлеві пов'язки[23].
У першій половині дня московські аеропорти «Домодєдово» та «Внуково» не змогли прийняти більше 40 і відправити близько 20 літаків через сильне задимлення повітря. Станом на 10 годину ранку, видимість у «Домодєдово» становила 350 м, у «Внуково» - 300 м. За повідомленням Росавіації, аеропорти «Шереметьєво» працюють у звичайному режимі завдяки видимості 800 м[23].
Згідно зі спектрометричними даними, що надійшли з супутників НАСА «Терра» і «Аква», дим від пожеж в окремих місцях піднявся до висоти близько 12 км і потрапив у стратосферу, що зазвичай відбувається тільки при виверженні вулканів[24]. На кордоні Рязанської і Нижньогородської областей за 10 км на схід від Елатьми і за 30 км на південь від Верхньої Вереї, при горінні великого масиву лісів спостерігалися пірокумулятівні хмари, що викликаються потужними потоками гарячого повітря і зазвичай супроводжують виверження вулканів[24].
8 серпня дим від лісових пожеж в Новгородській області дійшов до Санкт-Петербурга[25].
15 серпня Нижній Новгород охопило задимленням, через якого знизилася видимість на дорогах і припинено роботу аеропорту. Причиною задимлення став зустрічний упав, який застосували пожежні для боротьби з вогнем. Знижений тиск сприяє знаходженню диму в нижніх шарах атмосфери. Пожежу вдалося локалізувати[26].
Допомогу Росії в гасінні пожеж запропонували Сербія[27], Італія, Україна, Білорусь, Вірменія, Казахстан, Азербайджан, Болгарія, Польща[28], Литва[29], Іран[30], Естонія[31], Узбекистан[32], Венесуела[33], Франція[34], Німеччина[35], Латвія[36], Туреччина. Греція продовжила термін дії віз для росіян до 10 вересня, незалежно від попереднього терміну дії[37][38].
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8e/Moscow_Smog_08-2010.jpg/300px-Moscow_Smog_08-2010.jpg)
Станом на 7 серпня 2010 зафіксована загибель 53 осіб[39], знищено понад 1200 будинків. Площа пожеж склала більше ніж 500 тисяч га. З небезпечних районів в Тольятті, Нижньогородської області проводилася евакуація жителів[40]. За офіційними даними Міністерства регіонального розвитку РФ, на 6 серпня 2010 лісовими пожежами були повністю або частково знищені 127 населених пунктів[4].
Москва впродовж тижня була заповнена їдким димом від палаючих торф'яників[41]. У зв'язку з задимленням посольства Німеччини, Австрії, Польщі і Канади евакуювали частину персоналу з Москви[42]. Кілька днів дим підмосковних пожеж закривав Санкт-Петербург[25]. Сильного задимлення піддалися Нижній Новгород, Рязань, Саратов, Тамбов, Твер, Владимир, Чебоксари, Новочебоксарськ та міста східного Підмосков'я[4][43][44][45][46].
За даними голови Департаменту охорони здоров'я Москви Андрія Сельцовского на 9 серпня 2010, смертність в Москві досягла рівня приблизно 700 осіб на день, тоді як у звичайні дні вона становить 360—380 осіб на день. Виклики «швидкої допомоги» збільшилися до 10 тисяч на день (у звичайні дні — 7,5-8 тисяч). Загальне число госпіталізацій збільшилося на 10%, госпіталізацій дітей — на 17%. Основні приводи звернень — серцево-судинні патології, бронхіальна астма, гіпертонічна хвороба, проблеми з легенями. При цьому число інсультів зросла незначно, а число інфарктів скоротилася. У лікарнях заборонені планові хірургічні операції і будуть проводитися тільки екстрені. За відомостями першого заступника мера Володимира Ресіна, в лікарнях введено цілодобовий режим роботи без вихідних днів. Число звернень до лікарів збільшилася на 20%[47].
- ↑ а б в Москву вновь окутал дым от пожаров. Природные пожары лета 2010 года. Lenta.ru. 2 серпня 2010. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Пожары в России: огонь охватил 20 регионов (видео). Утро России. 6 серпня 2010. Архів оригіналу за 17 лютого 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Павел Борисов (30 липня 2010). Огненный лес. Средняя полоса России охвачена лесными пожарами. Природные пожары лета 2010 года. Lenta.ru. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ а б в Алексей Ярошенко (8 августа 2010 года). Российский пожар. Полит.ру. Архів оригіналу за 15 серпня 2010. Процитовано 16 серпня 2010.
- ↑ а б в г Сергей Гололобов (27 липня 2010). Подмосковные торфяники стали лёгкой добычей огня. Вести FM. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ а б Путин поддержал программу по затоплению торфяников в Подмосковье. Природные пожары лета 2010 года. Lenta.ru. 2 серпня 2010. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Воробьев Ю. Л. Лесные пожары на территории России: Состояние и проблемы[недоступне посилання з квітня 2019] / Ю. Л. Воробьев, В. А. Акимов, Ю. И. Соколов; Под общ. ред. Ю. Л. Воробьева; МЧС России. — М.: ДЭКС-ПРЕСС, 2004. — 312 с. ISBN 5-9517-0008-6
- ↑ Самовозгорание торфа — Горная энциклопедия. Архів оригіналу за 26 жовтня 2011. Процитовано 16 серпня 2010.
- ↑ Анастасия Берсенева (29 липня 2010). Этот торф не затушишь, не зальёшь. Газета.ру. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ МЧС: «Только 10 % торфяных пожаров в Подмосковье происходят из-за самовозгорания торфа». ПРАЙМ-ТАСС. 29 липня 2010. Архів оригіналу за 6 серпня 2010. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ За последнюю неделю в Подмосковье загорелось более 100 торфяников. Природные пожары лета 2010 года. Lenta.ru. 19 липня 2010. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ а б По всей Москве появился запах гари от тлеющих торфяников. Природные пожары лета 2010 года. Lenta.ru. 26 липня 2010. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Сергей Шойгу: «В пожарах сгорело 1170 домов». Жара, смог и лесные пожары. Вести.ру. 30 липня 2010. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Площадь лесных пожаров в России уменьшилась. Природные пожары лета 2010 года. Lenta.ru. 1 серпня 2010. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Из-за пожаров Путин отменил губернаторам выходные. Природные пожары лета 2010 года. Lenta.ru. 31 липня 2010. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ а б Площадь пожаров в России увеличилась до 500 тыс. га. Природные пожары лета 2010 года. Lenta.ru. 2 серпня 2010. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Убытки от пожаров превысили 6,5 миллиарда рублей. Природные пожары лета 2010 года. Lenta.ru. 2 серпня 2010. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Медведев объявил чрезвычайное положение в семи регионах. Природные пожары лета 2010 года. Lenta.ru. 2 серпня 2010. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ В связи с пожарами Медведев ограничил допуск граждан на ряд территорий. Жаркое лето-2010. РИА Новости. 2 серпня 2010. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ В московском метро начали бесполезную борьбу с дымом от пожаров. Lenta.ru. 2 серпня 2010. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Алиев М. (4 серпня 2010). Два вертолёта МЧС Азербайджана вылетели в Россию для тушения пожаров (російською) . Trend.az. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ а б В России возросло число крупных пожаров. Природные пожары лета 2010 года. Lenta.ru. 6 серпня 2010. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ а б Концентрация угарного газа в Москве превысила норму в четыре раза. Природные пожары лета 2010 года. Lenta.ru. 6 серпня 2010. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ а б Дым от пожаров в России добрался до стратосферы. Жаркое лето-2010 (російською) . РИА Новости. 6 августа 2010. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 6 серпня 2010.
- ↑ а б Ксения Воронина (9 серпня 2010). Смог охватил Санкт-Петербург. ИнтерНовости.ру. Архів оригіналу за 9 липня 2013. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Нижний Новгород окутало дымом из-за действий пожарных. Лента.ру. 15 серпня 2010. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 15 серпня 2010.
- ↑ Юлия Петровская (6 серпня 2010). Сербия предложила России помощь в пожаротушении. Жаркое лето-2010. РИА Новости. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Виктория Тарасенко (5 серпня 2010). Флаги в помощь. [[Взгляд (газета)|]]. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Ирина Павлова (5 серпня 2010). Литва готова помочь РФ в ликвидации последствий пожаров. РИА Новости. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Константин Казеев (3 серпня 2010). МИД ИРИ: «Иран готов оказать России помощь в тушении пожаров». ИТАР-ТАСС. Процитовано 13 серпня 2010.
((cite web))
: Недійсний|deadurl=404
(довідка)[недоступне посилання з червня 2019] - ↑ Эстония готова помочь России в борьбе с лесными пожарами. Известия. 3 серпня 2010. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Узбекистан предложил помощь России в тушении лесных пожаров. Жаркое лето-2010. РИА Новости. 5 серпня 2010. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Венесуэла предложила России помощь в борьбе с пожарами. Взгляд. 5 серпня 2010. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Франция предлагает России помощь в борьбе с пожарами. Интерфакс. 5 августа 2010. Архів оригіналу за 7 серпня 2010. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Екатерина Ловкис (31 липня 2010). Германия готова помочь России в борьбе с пожарами (російською) . Deutsche Welle. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Россия попросила у Латвии помощи в тушении лесных пожаров (російською) . DELFI. 9 серпня 2010. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Греция решила продлить визы российским туристам[недоступне посилання з липня 2019]
- ↑ Греция продлевает до 10 сентября действие виз российских туристов[недоступне посилання з липня 2019]
- ↑ Данные о пожарах в России разнятся — Происшествия : ЧП / infox.ru. Архів оригіналу за 8 серпня 2010. Процитовано 16 серпня 2010.
- ↑ Природные пожары лета 2010 года [Архівовано 15 листопада 2012 у Wayback Machine.] — список тем на сайте Lenta.ru
- ↑ Блог Ильи Плеханова «Шкала Бофорта» (10 серпня 2010). Тихий Апокалипсис. Slon.ru. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Михаил Фомичев (8 августа 2010 года). Foreign diplomats leave Moscow amid fires and smog (англ.). РИА Новости. Архів оригіналу за 23 серпня 2010. Процитовано 16 серпня 2010.
- ↑ Задымление в Рязани сохранится до субботы. Потом вероятна двухдневная передышка. Рязанский городской сайт. 12 серпня 2010. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Николай Узлов (2 серпня 2010). Задымление города. МК в Тамбове. Архів оригіналу за 19 червня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Концентрация угарного газа в воздухе Саратова на уровне ПДК. Жаркое лето-2010. РИА Новости. 13 серпня 2010. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Ирина Кузнецова (9 липня 2010). Задымление Нижнего Новгорода продолжается. Время-Н — РИА Правительства Нижегородской области. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
- ↑ Жара и смог привели к рекордному росту смертности в Москве. РосБизнесКонсалтинг. 9 серпня 2010. Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 13 серпня 2010.
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.