Каплиця трьох святителів
Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.
Каплиця трьох святителів | ||||
---|---|---|---|---|
Назва на честь: | Свято Трьох Святителів | |||
![]() | ||||
Каплиця трьох святителів | ||||
49°50′31″ пн. ш. 24°02′04″ сх. д. / 49.8421028° пн. ш. 24.0347000° сх. д. | ||||
Статус | діюча | |||
Статус спадщини | пам'ятка архітектури національного значення України | |||
Країна | ![]() | |||
Розташування | Львів | |||
Тип будівлі | каплиця | |||
Архітектурний стиль | Архітектура Відродження | |||
Засновник | Костянтин Корнякт | |||
Будівництво | 1609 (1606?) — 1615 | |||
![]() | ||||
![]() |
Капли́ця Трьох Святи́телів — частина комплексу Успенської церкви у Львові, пам'ятка архітектури.
У архітектурі каплиці переплелися традиції народної та ренесансної архітектури. Каплиця була побудована архітектором Андрієм Підлісним у 1578—1591 роках на кошти львівського купця Костянтина Корнякта. Будівля з одного боку примикає до північної стіни Успенської церкви, довгою стороною — до вежі Корнякта. Після пожежі 1671 року була знову відбудована. У 1846—1847 роках каплицю реставрували, тоді вона була сполучена з церквою проходом. Нині вхід в Успенську церкву з вулиці зачинений, можна увійти лише через каплицю Трьох Святителів.
Будівля каплиці — невелика, прямокутна в плані, без колон та стовпів, завершується 3-ма банями на тісно встановлених гранчастих барабанах, які увінчуються ренесансними ліхтариками. Пілястри ділять фасад на 3 частини, у центрі знаходиться кам'яний різьблений портал — один з найкращих зразків архітектурної пластики XVI–XVII століть. У інтер'єрі гладкі білі стіни контрастують з ліпленням XVII століття на мальовничому тлі, що імітує мозаїку, яка покриває внутрішню поверхню куполів.
-
Таблиця над входом до каплиці (осінь 2014)
-
Головний фасад каплиці на фоні вежі Корнякта
- Гулюк Є. (6 серпня 2015). Успенська Церква — спадок Львову від Костянтина Острозького (відео). velychlviv.com. Духовна велич Львова. Архів оригіналу за 25 лютого 2020. Процитовано 8 січня 2021.
- Ігор Жук. Проєкт «Інтерактивний Львів»: вул. Руська, 07 — каплиця Трьох Святителів. lvivcenter.org. Центр міської історії Центрально-Східної Європи. Архів оригіналу за 24 вересня 2020. Процитовано 8 січня 2021.
- Євгеній Іпатов (7 липня 2015). Каплиця Трьох Святителів, або як Захід зі Сходом поєднався. Історія у 10 зображеннях. risu.ua. РІСУ. Архів оригіналу за 10 січня 2021. Процитовано 8 січня 2021.
- Маленков Р. Успенська церква. Русько-Волоська святиня Львова. ukrainaincognita.com. Україна Інкогніта. Архів оригіналу за 10 січня 2021. Процитовано 8 січня 2021.
- Мельник І. Львівські вулиці і кам'яниці, мури, закамарки, передмістя та інші особливості Королівського столичного міста Галичини. — Львів : Центр Європи, 2008. — 390 с. — ISBN 978-966-7022-79-2.
- Мельник І., Масик Р. Пам'ятники та меморіальні таблиці міста Львова. — Львів : Апріорі, 2012. — 320 с. — ISBN 978-617-629-077-3.
- Orłowicz M. Ilustrowany przewodnik po Lwowie ze 102 ilustracjami i planem miasta. — Lwów-Warszawa, 1925. — 275 s.: 102 il. z planem miasta. (пол.)
- Ilustrowany informator miasta Lwowa: ze spisem miejscowości województwa lwowskiego: na rok 1939. — Lwów, 1939. — 146 s. (пол.)
- Каплиця Трьох Святителів. 1578-1591 рр. Львів. about-ukraine.com. Архів оригіналу за 25 серпня 2018. Процитовано 25 серпня 2018.
- Каплиця Трьох святителів (1578–1591 рр., архітектор Петро Красовський). parafia.org.ua. Архів оригіналу за 8 березня 2022. Процитовано 8 березня 2022.
- Фотагалерея Каплиці Трьох Святителів. prysjan.ucoz.ua. Архів оригіналу за 2 серпня 2019. Процитовано 2 серпня 2019.
- Церква Успіння Пресвятої Богородиці, Каплиця трьох святителів, Вежа Корнякта. youtube.com. YouTube. Процитовано 10 липня 2022.
((cite web))
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url (посилання)
Визначні пам'ятки Львова | |||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Загальне | |||||||||||||||
Сакральна архітектура | |||||||||||||||
Світська архітектура |
| ||||||||||||||
Старе місто | |||||||||||||||
Парки | |||||||||||||||
Цвинтарі |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.