Weissita
![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Fórmula química | Cu2-xTe |
Epònim | Louis Weiss (en) ![]() ![]() |
Localitat tipus | mina Good Hope, Vulcan, Districte Vulcan, Gunnison Co., Colorado, Estats Units |
Classificació | |
Categoria | sulfurs |
Nickel-Strunz 10a ed. | 2.BA.30 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 2.BA.20b ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | II/A.01 ![]() |
Dana | 2.4.8.1 |
Heys | 3.1.16 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | hexagonal |
Estructura cristal·lina | a = 12,54Å; c = 21,71Å; |
Grup espacial | space group P6/mmm (en) ![]() ![]() |
Color | negre blavós, negre |
Duresa | 3 |
Lluïssor | metàl·lica |
Color de la ratlla | negre |
Diafanitat | opaca |
Més informació | |
Estatus IMA | mineral heretat (G) ![]() |
Any d'aprovació | 1927 |
Símbol | Wst ![]() |
Referències | [1] |
La weissita és un mineral de la classe dels sulfurs. Rep el seu nom de Louis Weiss, propietari de la mina Good Hope (Colorado, Estats Units), on va ser descoberta aquesta espècie.
Característiques
[modifica]La weissita és un sulfur de fórmula química Cu2-xTe. Cristal·litza en el sistema hexagonal. Acostuma a trobar-se de manera massiva, o en forma de petites lents d'uns 2,5 centímetres.[2] La seva duresa a l'escala de Mohs és 3.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la weissita pertany a «02.BA: sulfurs metàl·lics amb proporció M:S > 1:1 (principalment 2:1) amb coure, plata i/o or», juntament amb els minerals següents: calcocita, djurleïta, geerita, roxbyita, anilita, digenita, bornita, bellidoïta, berzelianita, athabascaïta, umangita, rickardita, acantita, mckinstryita, stromeyerita, jalpaïta, selenojalpaïta, eucairita, aguilarita, naumannita, cervel·leïta, hessita, chenguodaïta, henryita, stützita, argirodita, canfieldita, putzita, fischesserita, penzhinita, petrovskaïta, petzita, uytenbogaardtita, bezsmertnovita, bilibinskita i bogdanovita.
Formació i jaciments
[modifica]Es troba en filons hidrotermals juntament amb altres tel·lururs. Sol trobar-se associada a altres minerals com: pirita, tel·luri, silvanita, petzita, rickardita, sofre, or, calaverita o krennerita.[2] Va ser descoberta l'any 1927 a la mina Good Hope, a Vulcan (Gunnison Co., Estats Units).
Referències
[modifica]Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.