Dalmacija
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/02/Croatia-Dalmatia.png/300px-Croatia-Dalmatia.png)
Dalmacija je historijska provincija na istočnoj obali Jadranskog mora i južna, sredozemna regija Republike Hrvatske. Smještena na središnjem dijelu Jadranskog primorja, a svojim najvećim dijelom graniči sa Bosnom i Hercegovinom na sjeveru, odnosno Crnom Gorom na istoku. Porijeklo riječi Dalmacija potječe najvjerovatnije od imena starog ilirskog plemena Delmata ili Dalmata, koji su naseljavali najveći dio današnje središnje Dalmacije, uključujući i susjedna područja jugozapadne Bosne i današnje gradove Livno i Duvno/Tomislavgrad prije dolaska Slavena na ova područja u 7. vijeku.
Historija
[uredi | uredi izvor]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bd/Trogir.jpg/220px-Trogir.jpg)
Dalmacija u rimsko doba se prostirala od Jadrana do Panonije. U ranom srednjem vijeku (7.-11. vijek) većim dijelom je bila u sastavu Hrvatskog kraljevstva, pod vodstvom narodnih kneževa i kraljeva iz loze Trpimirovića. Kasnije, srednjovjekovna mletačka provincija Dalmacija obuhvatala je u početku nekoliko ostrva i primorskih gradova, da bi se kasnije proširila na teritoriju, koju i danas obuhvata u sastavu Hrvatske. U sastav mletačke Dalmacije nije ulazila jedino Dubrovačka republika, već je bila samostalna, dok je bosansko primorje bilo prvobitno dio srednjovjekovne bosanske države, a kasnije i Osmanlijskog carstva. Tradicionalno dobri dobrosusjedski odnosi i veze između BiH i Dalmacije mogu se pratiti kroz gotovo cijelu historiju, a i danas se očituju u brojnim, porodičnim i prijateljskim vezama.
Klima
[uredi | uredi izvor]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5d/Peninsula_croatia.jpg/220px-Peninsula_croatia.jpg)
Klima Dalmacije je pretežno sredozemna: ljeti izrazito toplo (zege i suše), zimi blago, sa obilatim padavinama tokom jesenskih i zimskih mjeseci.
Hidrografija
[uredi | uredi izvor]Hidrografiju regije karakterišu jaka kraška vrela, rijeke primorčice (Jadro, Ombla), kraće ponornice, te nekoliko značajnijih rijeka poput: Zrmanje, Krke, Čikole i Cetine, koje prolaze kroz kraške doline i klisure, te rijeka Neretva na samom jugu Dalmacije.
Gradovi
[uredi | uredi izvor]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9f/Split_trg_Republike.jpg/220px-Split_trg_Republike.jpg)
Kulturno i privredno središte Dalmacije je grad Split. Upravno gledano Dalmacija je danas podijeljena u nekoliko manjih upravnih jedinica - županija. Najznačajniji gradovi su: Split, Zadar, Šibenik, Dubrovnik, Kaštela, Trogir, Makarska i Ploče na obali, odnosno Knin, Sinj, Metković i Imotski u dalmatinskom zaleđu, Zagori. Veća ostrva su: Brač, Hvar, Vis, Korčula, Mljet, Pag i druga.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/86/Zadar.jpg/220px-Zadar.jpg)
Privreda
[uredi | uredi izvor]Najznačajnije privredne grane su brodogradnja, ribolovstvo i mediteranske kulture, te naročito turizam tokom ljetnih mjeseci.
Također pogledajte
[uredi | uredi izvor]Vanjski linkovi
[uredi | uredi izvor]Hronologija državnosti jugoslavenskih zemalja | |||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Regija | Do 1918. | 1918–1929. | 1929–1945. | 1941–1945. | 1945–1946. | 1946–1963. | 1963–1992. | 1992–2003. | 2003–2006. | 2006–2008. | Od 2008. |
Slovenija | Također pogledajte Kraljevina Hrvatska-Slavonija 1868–1918 Kraljevina Dalmacija 1815–1918 BiH u
Austro-Ugarskoj 1878–1918 |
Također pogledajte Banat, Bačka i Baranja 1918–1919 Zadarska provincija Italije
1920–1947 |
Anektiralea Fašistička Italija, Nacistička Njemačka i Mađarska |
![]() Demokratska Federativna Jugoslavija 1943–1946 ![]() Federativna Narodna Republika Jugoslavija 1946–1963 ![]() Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija 1963–1992 Sastav od
socijalističkih republika |
![]() Rat u Sloveniji | ||||||
Dalmacija | Marionetska kvazi-država Nacističke Njemačke.
Dijelovi koje je anektirala Fašistička Italija. Međimurje i Baranja koje je anektirala Mađarska. |
![]() Rat u Hrvatskoj | |||||||||
Slavonija | |||||||||||
Hrvatska | |||||||||||
Bosna | ![]() Rat u Bosni i Hercegovini |
![]() sastoji se od: Federacije Bosne i Hercegovine (od 1994), Republike Srpske (od 1995) i Brčko distrikta (od 2000) | |||||||||
Hercegovina | |||||||||||
Vojvodina | Dio mađarske regije Délvidék | Autonomni Banatd (Dio njemačke
vojne uprave u Srbiji) |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() Uključuje autonomnu pokrajinu Vojvodinu
| |||||
Srbija | ![]() Kraljevina Srbija 1882–1918 |
Vojna uprava u Srbiji 1941–1944 e | |||||||||
Kosovo | Dio Kraljevine Srbije 1912–1918 |
Uglavnom anektirala Albanija 1941–1944 zajedno sa zapadnom Makedonijom i jugoistočnom Crnom Gorom
|
![]() | ||||||||
Metohija | ![]() Kraljevina Crna Gora 1910–1918 Metohiju kontrolisala
Austro-Ugarska (1915–1918) | ||||||||||
Crna Gora | Italijanski guvernatorat za Crnu Goruf 1941–1944 |
![]() | |||||||||
Vardarska Makedonija | Dio Kraljevine Srbije 1912–1918 |
Anektirala Bugarska 1941–1944 |
![]() | ||||||||
|
|
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.