706
Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.
Рік: | |
---|---|
Десятиліття: | |
Століття: | |
Тисячоліття: |
Григоріанський | 706 DCCVI |
Ab urbe condita | 1459 |
Ассирійський | 5456 |
Бенгальський | 113 |
Берберський | 1656 |
Бірманський | 68 |
Буддистський | 1250 |
Візантійський | 6214–6215 |
Вірменський | 155 ԹՎ ՃԾԵ |
Голоценовий | 10706 |
Ера Селевкідів | 1017/1018 AG |
Ефіопський | 698–699 |
Єврейський | 4466–4467 |
Індуські календарі | |
- Вікрам самват | 762–763 |
- Шака самват | 627–628 |
- Калі Юґа | 3806–3807 |
Іранський | 84–85 |
Ісламський | 87–88 |
Китайський | 乙巳年 (деревяний змій) 3403 або 3196 — до — 丙午年 (вогняний кінь) 3404 або 3197 |
Коптський | 422–423 |
Корейський | 3039 |
Тайванський | 1206 до РК 民前1206年 |
Тайський сонячний | 1248–1249 |
Юліанський | 706 DCCVI |
Яванський | 598–599 |
Японський | Кей'ун 3 (慶雲3年) |
Раннє Середньовіччя. Триває чума Юстиніана. У Східній Римській імперії продовжується правління Юстиніана II. Більшу частину території Італії займає Лангобардське королівство, деякі області належать Візантії. Франкське королівство розділене між правителями з династії Меровінгів. Іберію займає Вестготське королівство. В Англії триває період гептархії. Авари та слов'яни утвердилися на Балканах. Центр Аварського каганату лежить у Паннонії. Існують слов'янські держави: Карантанія та Перше Болгарське царство.
Омеядський халіфат займає Аравійський півострів, Сирію, Палестину, Персію, Єгипет, Північну Африку. У Китаї править династія Тан. Індія роздроблена. В Японії триває період Ямато. Хазарський каганат підпорядкував собі кочові народи на великій степовій території між Азовським морем та Аралом. Відновився Тюркський каганат.
На території лісостепової України в VIII столітті виділяють пеньківську й корчацьку археологічні культури. У VIII столітті продовжилося швидке розселення слов'ян. У Північному Причорномор'ї співіснують різні кочові племена, зокрема булгари, хозари, алани, авари, тюрки, кримські готи.
- Візантійський василевс Юстиніан II стратив колишніх імператорів Леонтія та Тиберія III.
- Арабський полководець Кутайба бін Муслім вирушив у похід на завоювання Середньої Азії.
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.