Добронега Володимирівна
Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.
Добронега | ||
| ||
---|---|---|
1039 — 1058 | ||
Народження: |
не раніше 1012 або 1012 Київ, Київська Русь | |
Смерть: | 13 грудня 1087 | |
Країна: | Республіка Польща | |
Релігія: | християнка | |
Хрещене ім'я: | Марія | |
Рід: | Рюриковичі | |
Батько: | Володимир Святославич | |
Мати: | Анна Порфірогенета[1] | |
Шлюб: | Казимир I Відновитель | |
Діти: | Болеслав II Сміливий[2], Владислав I Герман, Мешко Казимирович, Святослава Сватава[2] і Otto of Polandd | |
Доброне́га Володи́мирівна (д.-рус. Добронѣ́га, пол. Dobroniega; ? 1011 — 13 грудня 1087[3]) — руська князівна, княгиня Польщі (1039—1058). Представниця династії Рюриковичів. Дочка великого князя київського Володимира Святославича. Молодша сестра Ярослава Мудрого. Дружина польського князя Казимира I з династії П'ястів (з 1039). Мати короля Польщі Болеслава ІІ.
- Доброне́га Володи́мирівна, або Доброні́га Володи́мирівна (д.-рус. Добронѣга, пол. Dobroniega) — в українській історіографії з іменем по батькові;
- Доброгніва — у російських джерелах[4];
- Марі́я — хрещене ім'я;
- Доброне́га-Марі́я Володи́мирівна — комбіноване ім'я[3];
- Марі́я-Доброне́га, або Марі́я-Доброгні́ва — комбіноване ім'я;
- Марія Київська — у західній історіографії за назвою князівства[5][6].
За припущенням Леонтія Войтовича Добронега народилася не пізніше 1011 року. Вважається, що вона була донькою київського князя Володимира та його дружини Анни, сестри візантійських імператорів Василя II та Костянтина VIII. Не виключають того, що її матір'ю була інша жінка Володимира. Також є версії, що батьком Добронеги був Борис Володимирович[3], і тоді вона є не сестрою, а племінницею Ярослава Мудрого. У руських джерелах про неї практично немає відомостей, більшість відомостей зосереджені у тогочасних польських джерелах, хоч там часто немає її імені при констатації факту одруження з польським князем Казимиром[4][7].
1041 року[8] Ярослав Мудрий видав Добронегу заміж за польського князя Казимира І Відновителя, чим врятував Польщу від розвалу і підпорядкування Священній Римській імперії.
Від шлюбу з Казимиром Добронега мала четверо синів — Болеслава (1042–1081), Владислава Германа (1043–1102), Мєшка (1045–1065) й Отто (1046–1048), дочку Святославу (1044–1126). Після смерті чоловіка 28 листопада 1058, новим князем Польщі став її старший син — Болеслав II Сміливий. Княгиня зберігала значний вплив на нього[3].
Добронега померла 1087 року[3]. Але скоріше за все вона залишилась у католицтві після «Великої Схизми» 1054 року.[4][9]
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e6/Stamp_of_Ukraine_s1500-11.jpg/200px-Stamp_of_Ukraine_s1500-11.jpg)
- Батько: Володимир (963? —1015), князь новгородський (970—980), великий князь київський (980—1015)
- Мати: Анна, сестра візантійських імператорів Василя II та Костянтина VIII.
- Брати і сестри:
- Рідні
- Напівкровні
- Вишеслав (бл. 980—бл. 995? до 1010), князь новгородський (990—1010)
- Ізяслав (981—1001), князь полоцький (бл.990—1001)
- Святополк (981—після 1019), князь турівський (990—1015), великий князь київський (1015—1019)
- Святослав (бл.982—1015), князь древлянський (990—1015)
- Ярослав (бл.983—20.02.1054), князь ростовський (990—?), великий князь київський (1015—1054)
- Мстислав (бл.983—1036), князь тмутороканський (бл. 990/1010—1023), чернігівський (1015—1036)
- Предслава (між 983/986— після 1011 до 1042) ∞ наложниця польського короля Болеслава І
- Всеволод (між 983/984—до 1015), князь володимирський (990—1008/1013)
- Станіслав (бл.985—до 1015), князь смоленський (990—1015)
- Судислав (бл.986? —1063), князь псковський (1014—1036)
- Прямислава (бл.987/988—?) ∞ Ласло Лисий, угорський князь
- NN Володимирівна (?—?) ∞ Бернгард II, маркграф Північної марки
- Позвізд (до 988/989—1015 ?), мав володіння на Волині.
- Чоловік: Казимир I, польський князь
- Діти:
- Болеслав II Сміливий (1042–1081) — князь (1058–1076) і король Польщі (1076–1079)[3].
- Владислав I Герман (1043–1102) — князь Польщі (1079–1102)[3].
- Мешко (1045–1065) — гіпотетичний князь куявський (1058–1065)
- Оттон (1046 (1047)-1048)
- Святослава (1044–1126) — дружина чеського князя і короля Вратислава II, перша королева Чехії.
8. Ігор, князь київський | ||||||||||||||||
4. Святослав, великий князь київський | ||||||||||||||||
9. Ольга, княгиня київська | ||||||||||||||||
2. Володимир, великий князь київський | ||||||||||||||||
10. невідомо | ||||||||||||||||
5. Малуша, ключниця | ||||||||||||||||
11. невідомо | ||||||||||||||||
1. Добронега, княгиня польська | ||||||||||||||||
12. Костянтин VII, візантійський імператор | ||||||||||||||||
6. Роман II, візантійський імператор | ||||||||||||||||
13. Олена, візантійська імператриця | ||||||||||||||||
3. Анна, візантійська царівна | ||||||||||||||||
14. Кратер, корчмар | ||||||||||||||||
7. Феофано, візантійська імператриця | ||||||||||||||||
15. невідомо | ||||||||||||||||
- Добронегу Володимирівну зобразили на марковому аркуші 2016 року «Київські князівни на престолах Європи».
- У 2020 р. у польському Слушкуві біля Каліша археологи знайшли 6,5 тис. срібних монет у лляних мішечках, злитки срібла, фрагменти свинцю, а також золоті персні. Одна з каблучок належала Марії- Добронезі[10] — дочці київського князя Володимира Святославича.
- ↑ Анна // Русский биографический словарь — СПб: 1900. — Т. 2. — С. 154–155.
- ↑ а б Lundy D. R. The Peerage
- ↑ а б в г д е ж Войтович 2000.
- ↑ а б в Морозова 2016: 909.
- ↑ Osw. Balzer «Genealogia Piastow» (Краков, 1895)
- ↑ Jasiński K. Rodowód pierwszych Piastów. — Poznań 2004. — ss. 131—139.
- ↑ RUSSIA, RURIKID. DOBRONEGA MARIA Vladimirovna [Архівовано 7 червня 2020 у Wayback Machine.] (англ.)
- ↑ Войтович називає 1042 рік. Польські джерела — 1041 рік.
- ↑ М. Грушевский «Історія Украіні Руси», II, Львів, 1905
- ↑ На одному з перснів є напис кирилицею: “Господи, допоможи своїй служниці Марії”. Архів оригіналу за 26 грудня 2020. Процитовано 26 грудня 2020.
- Войтович Л. 3.1. Династія Рюриковичів. // Князівські династії Східної Європи (кінець IX — початок XVI ст.). Львів: Інститут українознавства, 2000.
- Jasiński K. Rodowód pierwszych Piastów. — Poznań 2004. — ss. 131—139.
- Назарко І. Доброніга — дочка святого Володимира Великого // Analecta ordinis S.Basilii Magni. — Vol.2 (8). — Fasc.3-4. — Romae. — 1956. — C.319-324.
- Баумгартен H.A. Добронега Владимировна, королева польская, дочь св. Владимира // Благовест. — Париж. — 1930. — № 2-3. — С. 102—109.
- Морозова Л. Великие и неизвестные женщины Древней Руси // Litres, 21 окт. 2016. C. 909
- Плахонин А.Г. Добронєга Володимирівна [Архівовано 24 червня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2004. — Т. 2 : Г — Д. — С. 422. — ISBN 966-00-0405-2.
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.