Консонантна писемність
Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/Ba%60alat.jpg/200px-Ba%60alat.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bf/Arabic_albayancalligraphy.svg/200px-Arabic_albayancalligraphy.svg.png)
Консона́нтна писе́мність — тип фонетичної писемності, що передає лише приголосні звуки.
Консонантна писемність часто є перехідною від складової писемності до повністю фонетичної. Прикладами повністю консонантної писемності можуть слугувати угаритська та фінікійська писемності, прикладами частково консонантного — сучасні єврейська, арабська письменність, що містять знаки для деяких голосних (матрес лекціоніс), прикладом складового консонантного зі зв'язаними (які не мають окремого знака) голосними — індійська деванагарі. Голосні, не виражувані матрес лекціоніс, можуть позначатися в тексті необов'язковими діакритичними знаками (оголосами).
Для семітських писемностей такого типу часом вживають термін 'абджад. Абджад — тип письма, в якому кожен символ позначає приголосний, а читач сам добирає голосні за контекстом. Термін запропонував Пітер Денієлс на позначення західносемітських письмен. Загальним терміном є консонантна писемність. Слово "абджад" (араб. أبجد) походить від вимови перших літер арабської абетки. Такий самий порядок був у староєврейському, фінікійському та семітському письмі: ʾ b g d.
Термін абджад запропонований Пітером Денієлсом (Peter T. Daniels), поряд з абугідою. Під другим дослідник має на увазі власне консонантну писемність, у той час як перший відповідає силабічній.
- Консонантне письмо // Енциклопедичний словник класичних мов / Л. Л. Звонська, Н. В. Корольова, О. В. Лазер-Паньків та ін. ; за ред. Л. Л. Звонської. — 2-ге вид. випр. і допов. — К. : ВПЦ «Київський університет», 2017. — С. 269. — ISBN 978-966-439-921-7.
- Українська мова. Енциклопедія [Архівовано 11 жовтня 2010 у Wayback Machine.]
Абетки* (повністю фонетичні) | Лінійні: абетка Фрейзера[en] • авестійська • басса[en] • письмо Бейти Кук'ю[en] • борама[en] • булгарська • видима мова[en] • вірменська • глаголиця • готська • греко-іберська[en] • грецька • грузинська • скоропис Ґабельсберґера[en] • скоропис Ґреґґа[en] • дезеретська • скоропис Дуплоє[en] • евбейська[en] • еклектичний скоропис[en] • ельбасанська[en] • етруська • кавказько-албанська • каддарська[en] • кирилиця • комі • коптська • латинська • лікійська • мандейська[en] • маньчжурська[en] • малоазійська • міжнародна фонетична • монгольське • неотифінаг • нко • огамічна • ол-чикі • османія • руни • тай-лу (нова)[en] • давньотюркська • угорська • хангиль • Шоу
Нелінійні: шрифт Брайля (гебрейський • корейський[en]) • морські прапори • азбука Морзе • нью-йоркський шрифт для незрячих[en] • оптичний телеграф • семафорна азбука • шрифт Муна |
---|---|
Абуґіди* | Індійські: ахомська[en] • байбаїн • балійська • батакська[en] • бенгальська • бірманська • брахмі • бухідська[en] • варанґ-кшиті[en] • гануно[en] • грантха • ґуджараті[en] • ґупта[en] • ґурмукхі • деванаґарі • дхівес-акуру[en] • каві[en] • кадамба[en] • кайтхі[en] • калінґа[en] • каннада • кхмерська • лаоське • лепча[en] • лімбу[en] • лонтара • малаялам • маніпурі • моді[en] • мон • монгольська квадратна[en] • паллава • наґарі[en] • орія[en] • ранджана[en] • реджанґ[en] • ренконґ[en] • саураштра[en] • сіддхам • силоті-наґрі • сингальська • сойомбо • сунданська • східнонаґарська[en] • таґбанва[en] • тай-ле[en] • тайська • такрі[en] • тамільська • телуґу[en] • тибетська • тірхута • тохарська • чакма[en] • чамська[en] • шарада • яванська
Інші: абетка Полларда[en] • ефіопська • канадська складова • харошті • мероїтська • скоропис Бойда[en] • скоропис Томаса[en] • сора-сомпенґ[en] • тана[en] • японський шрифт Брайля |
Ідеограми/Піктограми | |
Консонантні* | арабська • арамейська • давньоханаанська • єврейська • маніхейська[en] • набатейська • пальмірська[en] • пахлаві • південноарабська • самаритянська[en] • сирійська • скоропис Пітмена[en] • соґдійська[en] • тифінаг • угаритська • фінікійська |
Логографічні | Китайська писемність: традиційні китайські • спрощені китайські • ханча • хиньті[en] • кандзі
Похідні від китайської: киданське[en] • танґутське[en] • тином[en] • чжуанське[en] • чжурчженське[en] Інші лого-силабічні: хетське • клинопис • мая • ї Лого-консонантні: демотичне • єгипетське • ієратичне Цифри: арабські • абджадія[en] • грецькі • римські • старослов'янські • маянські |
Напівскладові[en]* | |
Складові* | |
Загальні | |
* Примітка: Абетки, Абуґіди, Складові, Напівскладові і Консонантні писемності є підгрупами фонетичної писемності. |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.