Карл Мартел
Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.
Карл Мартел | |
---|---|
фр. Charles Martel лат. Carolus Martellllle | |
![]() | |
Прізвисько | Martellus і Tudes |
Народився | 23 серпня 688[1] Herstald, Льєж[d], Льєж, Валлонія, Бельгія[2] |
Помер | 22 жовтня 741 (53 роки) К'єрзі[3] |
Поховання | Абатство Сен-Дені |
Країна | Франкське королівство |
Діяльність | державний діяч, воєначальник |
Знання мов | латина[4][5] |
Учасник | Battle of Cologned, Battle of Vincyd, Battle of the Boarnd, Battle of Soissonsd, Битва при Пуатьє, Battle of the River Berred і Battle of Amblèved |
Титул | Duke of the Franksd |
Посада | Мажордом[6] і Мажордом |
Рід | Arnulfingsd[2], Каролінги і Pippinidsd |
Батько | Піпін Герістальський[1] |
Мати | Alpaidad[2] |
Брати, сестри | Дрогон[7], Ґрімоальд Молодший[8] і Гільдебранд (герцог Провансу)[2] |
У шлюбі з | Rotrude of Trierd[9], Concubined і Свангільдаd[2] |
Діти | Карломан (мажордом)[10][11], Піпін Короткий[12][13], Hiltrudd[14], Landradad[14], Auda of Franced[15], Bernard, son of Charles Marteld[16], Грифон[17], Hieronymusd[18] і Remigius of Rouend[19] |
Карл Марте́л (фр. Charles Martel; 688 — 22 жовтня 741) — військовий та політичний лідер держави франків, мажордом при Меровінгах, фактичний правитель держави в період міжцарства, з 718 до смерті. Під час свого правління використовував титул герцог і принц франків.
Він був позашлюбним сином Піпіна Герістальського.
Мартел, що в перекладі означає молот, виграв битву при Пуатьє у 732 році й зупинив наступ арабів на Європу. Джавахарлал Неру вважає цю подію поворотною у історії Європи, оскільки вона дозволила зберегти там християнство.[20]
Після смерті Карла Мартела правління королівством франків перейшло до його синів Піпіна Короткого та Карломана. Карл Мартел вважається засновником династії Каролінгів. Хоча він сам не був проголошений королем, його син Піпін Короткий проголосив себе королем 751 року.
Відомий тим, що запровадив важку кінноту, здатну везти лицаря в обладунку, а також секуляризував чимало церковних земель для її утримання. З цієї причини його названо «засновником європейського феодалізму[21]».
- ↑ а б Карл Мартелл // Энциклопедический словарь — СПб: Брокгауз — Ефрон, 1895. — Т. XIVа. — С. 522–523.
- ↑ а б в г д Settipani C. La Préhistoire des Capétiens: Première partie : Mérovingiens, Carolingiens et Robertiens — Villeneuve-d'Ascq: 1993. — P. 165–181. — ISBN 978-2-9501509-3-6
- ↑ http://www.jstor.org/stable/29742357
- ↑ Bibliothèque nationale de France Record #11936305g // BnF catalogue général — Paris: BnF.
- ↑ Czech National Authority Database
- ↑ Cawley C. Medieval Lands: A prosopography of medieval European noble and royal families
- ↑ Settipani C. La Préhistoire des Capétiens: Première partie : Mérovingiens, Carolingiens et Robertiens — Villeneuve-d'Ascq: 1993. — P. 161–163. — ISBN 978-2-9501509-3-6
- ↑ Settipani C. La Préhistoire des Capétiens: Première partie : Mérovingiens, Carolingiens et Robertiens — Villeneuve-d'Ascq: 1993. — P. 163–165. — ISBN 978-2-9501509-3-6
- ↑ Settipani C. La Préhistoire des Capétiens: Première partie : Mérovingiens, Carolingiens et Robertiens — Villeneuve-d'Ascq: 1993. — P. 171–172. — ISBN 978-2-9501509-3-6
- ↑ Settipani C. La Préhistoire des Capétiens: Première partie : Mérovingiens, Carolingiens et Robertiens — Villeneuve-d'Ascq: 1993. — P. 179–181. — ISBN 978-2-9501509-3-6
- ↑ Карломан // Энциклопедический словарь — СПб: Брокгауз — Ефрон, 1895. — Т. XIVа. — С. 517–518.
- ↑ Settipani C. La Préhistoire des Capétiens: Première partie : Mérovingiens, Carolingiens et Robertiens — Villeneuve-d'Ascq: 1993. — P. 181–185. — ISBN 978-2-9501509-3-6
- ↑ Пипин // Энциклопедический словарь — СПб: Брокгауз — Ефрон, 1898. — Т. XXIIIа. — С. 630–631.
- ↑ а б Settipani C. La Préhistoire des Capétiens: Première partie : Mérovingiens, Carolingiens et Robertiens — Villeneuve-d'Ascq: 1993. — P. 173. — ISBN 978-2-9501509-3-6
- ↑ Settipani C. La Préhistoire des Capétiens: Première partie : Mérovingiens, Carolingiens et Robertiens — Villeneuve-d'Ascq: 1993. — P. 173–176. — ISBN 978-2-9501509-3-6
- ↑ Settipani C. La Préhistoire des Capétiens: Première partie : Mérovingiens, Carolingiens et Robertiens — Villeneuve-d'Ascq: 1993. — P. 355. — ISBN 978-2-9501509-3-6
- ↑ Settipani C. La Préhistoire des Capétiens: Première partie : Mérovingiens, Carolingiens et Robertiens — Villeneuve-d'Ascq: 1993. — P. 177–178. — ISBN 978-2-9501509-3-6
- ↑ Settipani C. La Préhistoire des Capétiens: Première partie : Mérovingiens, Carolingiens et Robertiens — Villeneuve-d'Ascq: 1993. — P. 359–360. — ISBN 978-2-9501509-3-6
- ↑ Settipani C. La Préhistoire des Capétiens: Première partie : Mérovingiens, Carolingiens et Robertiens — Villeneuve-d'Ascq: 1993. — P. 178–179. — ISBN 978-2-9501509-3-6
- ↑ Неру, Джавахарлал (1977). Взгляд на всемирную историю. В трех томах. Том 1. Прогресс. — С.218
- ↑ Trevor-Roper, Hugh (1966). The rise of Christian Europe (English) . London. с. 96.
- Paul Fouracre: The Age of Charles Martel. Harlow 2000.
- Jörg Jarnut (Hrsg.): Karl Martell in seiner Zeit. Sigmaringen 1994, ISBN 3-7995-7337-2.
- Ulrich Nonn: Das Bild Karl Martells in den lateinischen Quellen vornehmlich des 8. und 9. Jahrhunderts. In: Frühmittelalterliche Studien. Band 4, 1970, S. 70-137.
- Poke's edition of Creasy's «15 Most Important Battles Ever Fought According to Edward Shepherd Creasy» Chapter VII. The Battle of Tours, A.D. 732. [Архівовано 22 грудня 2005 у Wayback Machine.]
- Richard Hooker, «Civil War and the Umayyads» [Архівовано 5 лютого 2007 у Wayback Machine.]
- Tours, Poiters, з сайту «Leaders and Battles Database» online.
- Robert W. Martin, «The Battle of Tours is still felt today» [Архівовано 18 жовтня 2005 у Wayback Machine.], з сайту about.com
- Medieval Sourcebook: Arabs, Franks, and the Battle of Tours, 732 [Архівовано 11 жовтня 2014 у Wayback Machine.]
- Arabs, Franks, and the Battle of Tours, 732: Three Accounts [Архівовано 11 жовтня 2014 у Wayback Machine.] з сайту Internet Medieval Sourcebook
- Medieval Sourcebook: Gregory II to Charles Martel, 739 [Архівовано 29 квітня 2008 у Wayback Machine.]
- Foundation for Medieval Genealogy [Архівовано 9 травня 2017 у Wayback Machine.]
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.