Горобина чорноплідна
Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.
Аронія чорноплідна | |
---|---|
![]() | |
Біологічна класифікація | |
Царство: | Рослини (Plantae) |
Клада: | Судинні рослини (Tracheophyta) |
Клада: | Покритонасінні (Angiosperms) |
Клада: | Евдикоти (Eudicots) |
Клада: | Розиди (Rosids) |
Порядок: | Розоцвіті (Rosales) |
Родина: | Трояндові (Rosaceae) |
Рід: | Аронія (Aronia) |
Вид: | Аронія чорноплідна (A. melanocarpa)
|
Біноміальна назва | |
Aronia melanocarpa |
Аронія чорноплідна[1][2] або горобина чорноплідна[2] (Aronia melanocarpa) — кущ родини розових (Rosaceae) 1–2.5 м заввишки.
Листки прості, цілокраї, блискучі, чергові, черешкові, еліптичні або зворотно-яйцюваті, загострені, з країв пилчасті, зверху темно-зелені, зісподу — світліші, 2.5–7 × 2.5–3.5 см; черешки короткі з широкими прилистками, що не опадають.
Квіти двостатеві, правильні, 5-пелюсткові, білі або рожеві, запашні, в щиткоподібних суцвіттях. Цвіте рослина з середини травня майже до кінця червня.
Плоди достигають у серпні-вересні. Плід запушений, у час стиглості голий, округлої форми, чорного або сливового кольору з сизою поволокою, соковитий, 6—12 мм у діаметрі. У пору плодоношення вступає на 3—4-й рік[3].
Походить з Північної Америки (східні частини Канади та США). Населяє там болота, вологі зарості, краї ставків та озер, боброві ставки, гаї, вологі високогірні ліси, виходи гірських порід на висотах 0–2000 м. В Україні вирощують як плодову, лікарську й декоративну рослину.
3 лікувальною ціллю та для харчування використовують стиглі свіжі або сушені плоди горобини чорноплодої, збирають їх у вересні — жовтні. Сушіння проводять на відкритому повітрі або в сушарках при температурі 40—50°. Сушені плоди офіційно вважаються лікарським засобом.
У плодах горобини чорноплодої знайдено рутин, біофлавоноїди (близько 500 мг/100 г), які ущільнюють ендотелій кровоносних судин та зменшують їх крихкість[4]; органічні кислоти, каротин, тіамін, дубильні речовини, 5—6 % фенольних сполук (флавоноїди і фенолокислоти), до 2,5 % пектинових речовин, цукри (4,6—9,4 %), фенолкарбонові кислоти, фолієву кислоту, рибофлавін, нікотинову кислоту, токоферол, аскорбінову кислоту фосфор, мідь, марганець, залізо, молібден, магній, бор, кобальт, йод (5—6 мкг/100 г).
Насіння містить жирну олію (14,8-21,9 %).
Плоди горобини чорноплідної (Fructus Aroniae melanocarpae) використовують для виробництва вітамінних соків, повидла, таблеток, особливо багатих на вітамін Р, а також органічних харчових барвників в харчовій і кондитерській промисловості.
Плоди горобини чорноплідної використовують у науковій медицині як гіпотензивний, капілярозміцнювальний, сечогінний й жовчогінний, полівітамінний засіб, зокрема для профілактики Р-вітамінозної недостатності. У народній медицині їх рекомендують вживати при гастриті зі зниженою секрецією шлункового соку, атеросклерозі, при тиреотоксикозі, геморагічному діатезі, гломерулонефриті, для лікування променевої хвороби, дерматитів рук у рентгенологів[4].
Оскільки плоди горобини чорноплідної посилюють виділення шлункового соку, їх не рекомендують вживати при виразковій хворобі шлунка і дванадцятипалої кишки. Протипоказані сік і ягоди рослини при підвищеному зсіданні крові, зокрема у разі флебіту та тромбофлебіту[4].
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9c/Aronia_melanocarpa_mitschurinii.jpg/200px-Aronia_melanocarpa_mitschurinii.jpg)
Плоди або сік з них зумовлюють гіпотензивну та спазмолітичну дію як в умовах експериментальної гіпертонії, так і у хворих на гіпертонічну хворобу. Завдяки вмістові в плодах фенолкарбонових кислот і йоду їх застосовують у комплексній терапії тиреотоксикозу. У клінічних та експериментальних умовах встановлено, що плоди горобини виявляють помітний активізуючий вплив на систему гемостазу, тому їх застосовують при різноманітних патологічних зрушеннях у системі згортання крові, зокрема, при геморагічних діатезах, капіляротоксикозах і кровотечах різного походження. Ефективна горобина чорна при атеросклерозі, цукровому діабеті, гломерулонефритах, променевих ураженнях і алергічних станах, при порушеннях, зумовлених застосуванням антикоагулянтів. Останнім часом з'ясовано, що листя горобини чорної містить речовини, які мають здатність поліпшувати роботу печінки, сприяти утворенню й відтокові жовчі.
Плоди або добавки, багаті на поліфеноли чорноплідної горобини, можуть бути ефективними для покращення окислювально-відновного балансу спортсменів, що може сприяти покращенню витривалості та відновлення.[5]
Розмножують аронію відводками, поділом куща, зеленими живцями і насінням[3].
- ↑ Зузук Б.М., Семенів Д.В., Куцик Р.В. Аронія чорноплідна: Aronia melanocarpa (Michx) Elliot. Аналітичний огляд // Провізор. — 2007. — № 6. — С. 35–39.
- ↑ а б Немятих О.Д., Тернинко І.І. Aronia melanocarpa: фармакогностична характеристика, фармакологічна активність, застосування в медицині // Український журнал клінічної та лабораторної медицини. — 2009. — Вип. 4. — № 2. — С. 9–15.
- ↑ а б Советы по ведению приусадебного хозяйства / Ф. Я. Попович, Б. К. Гапоненко, Н. М. Коваль и др.; Под ред. Ф. Я. Поповича. — Київ: Урожай, 1985. — с.664, ил. Тираж 120 000 екз.
- ↑ а б в Товстуха Є. С. Фітотерапія. — К.: Здоров'я, 1990 —304 с., іл., 6,55 арк. іл. Тир. 75 000 прим. ISBN 5-311-00418-5
- ↑ Zare, Reza; Kimble, Rachel; Redha, Ali Ali; Cerullo, Giuseppe; Clifford, Tom (5 червня 2023). How can chokeberry (Aronia) (poly)phenol-rich supplementation help athletes? A systematic review of human clinical trials. Food & Function (англ.). doi:10.1039/D3FO00336A. ISSN 2042-650X. Процитовано 6 червня 2023.
- Germplasm Resources Information Network (GRIN) [Архівовано 8 жовтня 2017 у Wayback Machine.] (англ.)
- Flora of North America [Архівовано 4 березня 2016 у Wayback Machine.] (англ.)
- АРОНІЯ ЧОРНОПЛІДНА [Архівовано 10 березня 2016 у Wayback Machine.] Фармацевтична енциклопедія
- Єлін Ю. Я., Зерова М. Я., Лушпа В. І., Шаброва С. І. Дари лісів. — К.: «Урожай», 1979.
- Товстуха Є. С. Фітотерапія. — К.: Здоров'я, 1990. — 304 с., іл., 6,55 арк. іл. Тир. 75 000 прим. ISBN 5-311-00418-5
- Горобина чорноплода // Лікарські рослини : енциклопедичний довідник / за ред. А. М. Гродзінського. — Київ : Видавництво «Українська Енциклопедія» ім. М. П. Бажана, Український виробничо-комерційний центр «Олімп», 1992. — С. 123. — ISBN 5-88500-055-7.
- Чорноплідна горобина: лікувальні властивості, рецепти вина і варення [Архівовано 10 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Кархут В. В. Ліки навколо нас. — 4-те вид. — К. : Здоров'я, 2001. — 232 с. : 36 арк. іл. — ISBN 5-311-02531-X.
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.