Герат
Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.
Герат هرات | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
![]() | ||||
Основні дані | ||||
34°20′30″ пн. ш. 62°12′11″ сх. д. / 34.34194400002777314° пн. ш. 62.20305600002777169° сх. д.Координати: 34°20′30″ пн. ш. 62°12′11″ сх. д. / 34.34194400002777314° пн. ш. 62.20305600002777169° сх. д. | ||||
Країна | Афганістан | |||
Регіон | Герат | |||
Столиця для | Герат, імперія Тимуридів, Держава Куртів і Гератське ханство | |||
Площа | 143 км² | |||
Населення | 592 000 [1] | |||
Висота НРМ | 925 м. м | |||
Міста-побратими | Консіл-Блафс (2016)[2], Сабзевар (2017)[3], Єзд[4] | |||
Телефонний код | 40 | |||
GeoNames | 1140026 | |||
Міська влада | ||||
Мапа | ||||
![]() | ||||
| ||||
| ||||
![]() |
Гера́т (перс. هرات, дав.-гр. Αλεξάνδρεια εν Αρίοις, Αλεξάνδρια εν Αρείοις — Александрія-Аріана) — місто на північному заході Афганістану у долині річки Геріруд, центр однойменної провінції на кордоні з Іраном. Третє за величиною місто країни. За даними перепису 2006 року, населення становило 394 000 осіб, оцінка на 2021 рік — 592 000[1]. У давнину — один із центрів караванної торгівлі на маршруті Великого шовкового шляху.
Історія міста умовно поділяється на доісламський та ісламський періоди.
На місці, де нині стоїть місто, з 500 років до н. е. існувало поселення Арея. Так як власне місто було прикордонним, то населення становили переважно вихідці з Ірану та Персії. До наших часів про цей регіон дійшли згадки періоду правління Ахаменідів (550—330 роки до н. е.). Геродот зазначав, що арейці були у складі військ Ксеркса у його війнах з Грецією (близько 480 року до н. е.). В 330 році до н. е. Олександр Македонський захоплює місто, назвавши його Артакоаною.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/66/Herat_Remains_of_Musallah_complex.jpg/150px-Herat_Remains_of_Musallah_complex.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/db/Herat_view_mosques.jpg/220px-Herat_view_mosques.jpg)
При Саманідах Герат — одне з головних міст Хорасану.
У 1221 був узятий монгольськими військами, а потім зруйнований майже дощенту.
У 1236 місто знову відновлене і заселене.
У XIII — XIV століттях історія Герата пов'язана з династією Куртів. У зв'язку з руйнуванням монголами Мерву і Балху торгові шляхи з Персії в Індію та Китай йшли через Герат.
У XV столітті при Тимуридах досягає найбільшого розквіту. У цей час став найбільшим торговельним, ремісничим і культурним центром регіону, мав зв'язки з Індією, Китаєм, Московською державою та іншими країнами. У цей період місто і його передмістя забудовуються чудовими мечетями, палацами, частина яких збереглася до наших днів.
У XVI столітті місто було підпорядковане Сефевідам, проти яких населення міста неодноразово піднімало повстання, одне з них завершилося утворенням в 1716 році Гератського князівства.
У 1732 захоплений Надир-шахом.
У 1747 увійшов до складу Дурранійської держави, а після її розпаду на початку XIX століття знову став незалежним.
мер — Зана Вахіде
Оволодіти Гератом прагнули Іран, який користувався підтримкою Росії, й Афганістан, підтримуваний Великою Британією. В 1837 війська іранського шаха Мохаммеда обложили Герат. Це викликало різке невдоволення Англії, вона вимагаючи виведення іранських військ з території Гератського князівства, ввела свій флот у Перську затоку. У березні 1841 іранські війська були виведені. У 1851 помер правитель Герата Яр Мохаммед-хан і за владу в Гераті боролися правителі сусіднього Кандагару, емір Афганістану, шах Ірану й Англія. У зв'язку з включенням Кандагара до складу Афганістану в 1855 іранські війська знову рушили до Герату під приводом захисту його від захоплення Афганістаном, це послужило для Англії приводом для нападу на Іран. Місто сильно постраждало від англійської артилерії.
У 1863 остаточно приєднаний до Афганістану.
У 1979 місто сильно постраждало від бомбардування радянською авіацією.
- Цитадель Герату. Найстаріші споруди датуються часом Олександра Македонського. Перебудована в XV столітті.
- Соборна мечеть Джума-Масджид (XVI століття)
- Мавзолей Гохаршад (перша половина XV століття)
- Мінарети, що входили в грандіозний ансамбль Мусалла, зруйнованого в 1885 англійцями.
- Музей моджахедів — музей, створений у 2010 році, присвячений Інтервенції Радянського Союзу в Афганістан (1979—89) та опору моджахедів проти радянських загарбників.
-
Соборна мечеть Джума-Масджид
-
Гробниця Гохаршад
-
Старий форт
Клімат Герата | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ. | Лют. | Бер. | Квіт. | Трав. | Черв. | Лип. | Серп. | Вер. | Жовт. | Лист. | Груд. | |
Абсолютний максимум, °C | 24 | 27 | 30 | 36 | 40 | 42 | 44 | 40 | 39 | 35 | 27 | 25 | |
Середній максимум, °C | 11 | 13 | 18 | 23 | 28 | 34 | 36 | 35 | 31 | 25 | 17 | 11 | |
Середня температура, °C | 4 | 6 | 10 | 15 | 20 | 26 | 28 | 26 | 22 | 15 | 8 | 4 | |
Середній мінімум, °C | −2 | 0 | 3 | 8 | 13 | 18 | 21 | 18 | 13 | 6 | 0 | −2 | |
Абсолютний мінімум, °C | −19 | −11 | −13 | −2 | 2 | 10 | 15 | 10 | 2 | −4 | −8 | −22 | |
Норма опадів, мм | 30 | 40 | 40 | 50 | 10 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 30 | |
Джерело: Weatherbase |
- Александр Македонський
- Нізамаддін Мір Алішер Навої
- Джамі
- Гохаршад
- Шахрух
- Аббас I Великий
- Шейхзаде
- Алішер Навої
- Надія Анжуман (1980—2005) — афганська поетеса.
- ↑ а б Estimated Population of Afghanistan 2020-2021 (PDF) (англ.) . Архів оригіналу (PDF) за 24 червня 2021. Процитовано 1 серпня 2021.
- ↑ http://www.karadahproject.com/blog/karadah-project-and-sister-cities-a-winning-combination
- ↑ http://7ghalamsb.ir/%D8%B3%D8%A8%D8%B2%D9%88%D8%A7%D8%B1-%D8%AE%D9%88%D8%A7%D9%87%D8%B1-%D8%AE%D9%88%D8%A7%D9%86%D8%AF%D9%87-%D8%B4%D9%87%D8%B1-%D9%87%D8%B1%D8%A7%D8%AA-%DA%AF%D8%B1%D8%AF%DB%8C%D8%AF/
- ↑ https://www.farsnews.com/printnews/13940825001705
- Герат на bse.sci-lib.com [Архівовано 30 листопада 2007 у Wayback Machine.]
- Інформація про Герат на 101msp.ru [Архівовано 6 червня 2015 у Wayback Machine.]
- Історія Герату на encyclopedia.stateuniversity.com
Географія та географічні карти | |
---|---|
Тематичні сайти | |
Словники та енциклопедії | Большая российская энциклопедия · Велика каталанська енциклопедія · Велика норвезька енциклопедія · Britannica (11-th) · Encyclopédie Larousse · Encyclopedia Treccani · Encyclopædia Britannica · Encyclopædia Britannica · Encyclopædia Universalis · Grove Art Online · Internetowa encyklopedia PWN · Treccanis Enciclopedia Italiana |
Довідкові видання | |
Нормативний контроль |
№ | Назва | Вілаят | Населення | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Кабул ![]() Кандагар |
1 | Кабул | Кабул | 3 289 000 | ![]() Герат ![]() Мазарі-Шариф | ||||
2 | Кандагар | Кандагар | 491 500 | ||||||
3 | Герат | Герат | 436 300 | ||||||
4 | Мазарі-Шариф | Балх | 368 100 | ||||||
5 | Кундуз | Кундуз | 304 600 | ||||||
6 | Талукан | Тахар | 219 000 | ||||||
7 | Джелалабад | Нангархар | 206 500 | ||||||
8 | Пулі-Хумрі | Баглан | 203 600 | ||||||
9 | Чарикар | Парван | 171 200 | ||||||
10 | Шібірган | Джаузджан | 161 700 |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.