Аравацькі мови
Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.
Аравацькі мови — одна з найбільших сімей індіанських мов, поширених переважно в Південній Америці. До аравацьких[1] мов належать мови локоно (власне аравацька), гоахіро, майпуре, ачагуа та інші. Для цих мов характерні розвинута система голосних і бідна система приголосних. Граматична будова аглютинативна (з елементами полісинтетизму). Вживаються прийменники й післяйменники.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b6/Macro-arawakan-Languages.png/250px-Macro-arawakan-Languages.png)
Аравацькі мови зустрічаються від південної Флориди і островів Карибського басейну до Парагваю і від тихоокеанського узбережжя Перу до дельти Амазонки. У більшості районів цього ареалу аравацькі мови зараз повністю (чи майже повністю) щезли, витіснені європейськими. Найліпше аравацькі мови збереглися в басейні річки Ориноко та приток Амазонки Мадейра і Пурус, а також на високогірному болівійському плато. Загальна кількість мовців близько 400 тисяч людей, з яких близько половини припадає на гуахіро.
Єдиної класифікації аравацьких мов не існує. А. Мейсон, П. Ріве, Ч. Лоукотка класифікували їх головно за географічною ознакою — південна, центральна, північна групи. Дж. К. Ноубл, розвиваючи класифікацію Дж. Грінберга, виділяє групи: амуеша, аполіста, чамікуро, таїно (кожна представлена однією мовою), уруано (3 мови), арауано чи арауа (5 мов), марі-пурано (включає 8 підгруп, усього 77 мов).
Нижче наведена одна з «географічних» класифікацій. Лінгвістично аравацьку родину поділяють на дві підродини — південну та північну.
Північноаравацькі мови включають:
- амазонську гілку, представлену в льяносах, в північно-західній та центральній Амазонії: піапоко, ачагуа, юкуна, курріпако, катаполітані, уарікена, таріана, баніва, баре, вимерла мова майпуре, явітеро, манао та інші;
- прикарибську гілку — гуахіро Колумбії та Венесуели, вапішана, локоно (власне аравацька) в Суринамі, Гаяні, Гвіані, вимерлі мови токіно Великих Антилах та лукаян на Багамських островах. Мовно сюди ж відносять карибів Малих Антил, які походять від завойовників карибів та місцевих аравацьких жінок іньєрі, та близькі до них «чорні кариби» або каріфуна, які в колоніальний період розселилися на узбережжі Гондурасу, Гватемали, Белізу, Нікарагуа.
Окреме місце посідає мова палікур у Французькій Гвіані та сусідніх районах Бразилії.
Південна підродина включає: аравацькі мови перуанського нагір'я — амуеша, чамікуро, піро, іпуріна, кампа або ж ашанінка та близькоспоріднена маціґенка; східної Болівії — мохо та бауре; Мату-Ґросу — паречі, терено та інші. Невелика кількість терено живе в Парагваї та Аргентині.
Фонологічна система характеризується розвинутим вокалізмом та бідним консонатизмом. Так, у власне аравацькій мові 7 голосних і 14 приголосних (2 носові та 12 ротових), у гуахіро 6 голосних і 14 приголосних фонем (2 носові та 12 ротових). Для більшості аравацьких мов характерне протиставлення голосних за довжиною.
Морфологічно аравацькі мови аглютинативні з рисами полісинтетизму. Деякі групи належать до суфіксального типу, інші до префіксального, в ряді мов суфікси використовуються для словозміни, а префікси для словотворення. У багатьох мовах, наприклад в гуахіро, префікси використовуються переважно для іменникової словозміни (epi «чийсь дім», tepia «мій дім», pipia «твій дім», nipia «його дім», shipia «її дім», wepia «наш дім», jipia «наш дім», nepia «їхній дім»), а суфікси для дієслівної (?p? «дати» — невизначений вид, ?paj? «давати» — тривалий вид, ?pajau? «дати» — інтенсивний вид).
Для виразу синтаксичних стосунків використовуються як прийменники, так і післяйменники. Порядок слів зазвичай фіксований дієслово-суб'єкт-об'єкт, прийменникові і придієслівні атрибути зазвичай розташовуються в препозиції. Лексичні розходження за групами і окремими мовами вельми значні.
Аравацькі мови не мають власної писемності. Для записів використовують іспанську абетку з додатковими діакритиками та комбінаціями букв для означення сегментних і супрасегментних одиниць, які не мають аналогів в іспанській.
- ↑ Написання відповідно до праці «Українська мова: короткий тлумачний словник лінгвістичних термінів» / С. Я. Єрмоленко, С. П. Бибик, О. Г. Тодор. — Київ: Либідь, 2001 . — С. 68. — ISBN 966-06-0177-8
- Ernst Kausen: Die Sprachfamilien der Welt. Teil 2: Afrika – Indopazifik – Australien – Amerika. Buske, Hamburg 2014, ISBN 978-3-87548-656-8, S. 973–985.
- Класифікація мов аравацької родини за Дж. К. Ноублом[недоступне посилання з червня 2019]
Аравацькі (маіпурійські) мови | |||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Північні |
| ||||||||||||||||
Південні |
| ||||||||||||||||
Макро-аравацькі |
|
Африка | Афразійські · Австронезійські · Жухоан[en] · Каду · Кхо-кваді[en] · Команські · Нігеро-конголезькі · Ніло-Сахарські · Та-кві
| ||||
---|---|---|---|---|---|
Євразія | Абхазо-адигські · Афразійські · Австроазійські · Австронезійські · Чукотсько-камчатські · Дене-Єнісейські · Дравідійські · Ескімосько-алеутські · Андаманські · Мяо-яо · Хуррито-урартські · Індоєвропейські · Японсько-рюкюські · Картвельські · Корейські[en] · Монгольські · Тай-кадайські · Тюркські · Нахсько-дагестанські · Сино-тибетські · Тунгусо-маньчжурські · Уральські · Юкагирські
| ||||
Нова Гвінея | Амто-мусанські · Австронезійські · Арайські (лефт-мей) · Байоно-авбонські · Прикордонні · Центральносоломонові · Чимбу-Вагі · Сходу затоки Гелвінк[en] · Фаські[en] · Озерно-рівнинні[en] · Маданг · Майрасі · Північнобугенвільські[en] · Нижньосепікські · Раму · Сенагійські · Сепікські · Ско[en] · Південнобугенвільські[en] · Торричеллі · Трансновогвінейські · Західнопапуаські · Ява[en] · Юат[en]
| ||||
Австралія | Пунупські[en] · Дейлійські (малак-малак[en], вагайдайські[en] · східні дейлійські[en] · західні дейлійські[en] · південні дейлійські[en]) · гунвінігуйські[en] · Тярракські · Міндійські · Нюлнюлські · Пама-ньюнгські · Танкійські · Північнотасманійські · Східнотасманійські · Північно-східнотасманійські · Західнотасманійські · Ворорські
| ||||
Північна Америка | Алґські · Алсійські · Вакаські · Вінтуйські · Вашо · Ескімосько-алеутські · Зуні · Ірокезькі · Каддоанські · Калапуя[en] · Керіс · Кайова-таноанські · Комекрудські · Куські · Майдуанські · Мускозькі · На-дене · Палайніські[en] · Платопенутійські[en] · Помоські[en] · Саліські · Шастські[en] · Сіуанські · Цімшіанські[en] · Утійські · Чимакумські · Чинукські · Чумаські · Юто-ацтекські · Йокутські[en] · Кочимі-юманські · Пенутійські?
| ||||
Мезоамериканські | Чибчські · Маянські · Місумальпанські · Міхе-соке · Отомангейські · Ленканські[en] · Текістлатецькі[en] · Тотонацькі · Шінканські[en] · Юто-ацтекські
| ||||
Південна Америка | Аравацькі · Араванські · Арауканські · арутані-сапе[en] · Аймарські · Барбакойські · Кауапанські · Карибські · Катакаоські · Чапакурські (Вамо-чапакурські) · Чаруанські · Чибчські · Чокоанські · Чонські · Гуайкуру[en] · Гуахібські[en] · Же · Харакмбутсько-катукінські[en] · Хірахарські[en] · Хіварські[en] · Катембрі-тарума[en] · Аравацькі (майпурські) · Маскойські[en] · Матакські[en] · Намбікварські[en] · Отомакські[en] · Пано-таканські[en] · Пеба-ягуанські[en] · Пуйнаве[en] · Кечуа · Піароа-салібанські[en] · Тикуна-юрійські · Туканські[en] · Тупійські · Уру-чипая · Вітотоські · Яномамські · Самукоанські · Сапаро
| ||||
Див. також |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.