Vechiul Testament
Parte a seriei despre |
Biblie |
---|
Canoane biblice și cărți |
Biblia creștină Vechiul Testament (VT) Noul Testament (NT) Biblia ebraică Deuterocanon Antilegomena Capitole și versete Apocrifă (iudaică · VT · NT) |
Autori |
Scriitori Canonul ebraic Canonul Vechiului Testament Canonul Noului Testament Autori ai cărților lui Moise Epistolele Sf. Apostol Pavel Lucrările Sf. Ioan Evanghelistul Epistolele Sf. Apostol Petru |
Traduceri și manuscrise |
Torah Samariteană Manuscrisele de la Marea Moartă Text masoretic Targums · Peshitta Septuaginta · Biblia vulgata Biblia gotică · Vetus Latina Biblia luterană · Biblii în română |
Studii biblice |
Datarea Bibliei Critica Bibliei Historical criticism Textual criticism Source criticism Form criticism Redaction criticism Canonical criticism Novum Testamentum Graece Ipoteza documentară Wiseman hypothesis Synoptic problem NT textual categories Historicity Coerența internăPeople · Locuri · Nume Arheolog · Artifacte Știința și Biblia |
Interpretări |
Hermeneutics Pesher · Midraș · Pardes Interpretare alegorică Literalism Profeție |
Perspective |
Gnostic · Islamice · Coran Christianity and Judaism Inerrancy · Infailibilitate Criticism of the Bible |
În cultura populară |
Ecranizări ale Bibliei |
![]() ![]() |
Vechiul Testament este prima parte a Bibliei creștine. Conține cărțile Bibliei ebraice, deși într-o ordine diferită, la care anumite biserici adaugă și alte cărți, considerate ca apocrife sau cărți deuterocanonice în tradiția protestantă. În bibliile protestante cărțile apocrife nefiind canonice, pot fi adăugate într-o secțiune separată între Vechiul și Noul Testament. Bibliile catolice și ortodoxe păstrează cărțile respective în corpul canonic, considerându-le protocanonice. În funcție de conținutul canonic al Vechiului Testament, protestanții au 39 de cărți, pe când ortodocșii și catolicii au 46 de cărți biblice veterotestamentare, chiar dacă e vorba de exercitarea acelorași învățături, în cadrul aceleiași religii majore.
Text și dată
[modificare | modificare sursă]Vocalele au fost adăugate în secolul XI d.Hr.[1] (în mod obișnuit ebraica se scrie fără vocale, iar textul biblic nu conținea spații sau semne de punctuație[2]).
În documentarul History Channel The Bible Unearthed (Biblia dezgropată) prof. Richard Friedman, prezentat ca autoritate mondială în materie de Biblie ebraică[3] afirmă că ea nu este o carte, ci un conglomerat de cărți, o întreagă bibliotecă[3] având între 100 și 150 de autori,[4] scrisă de-a lungul unui mileniu.[3][5][6] Data cea mai timpurie la care a început scrierea Bibliei ar putea fi 922 î.Hr., conform lui Richard Elliott Friedman.[7] Cele mai vechi manuscrise ale Bibliei sunt sulurile de argint, ele datează din 587-586 î.Hr. și sunt scrise în paleo-ebraică.[8]
În timp ce unele dintre manuscrisele biblice din Qumran sunt aproape identice cu textul masoretic, sau tradițional, ebraic al Vechiului Testament, unele manuscrise din cărțile Exodul și Samuel găsite în Peștera Patru prezintă diferențe dramatice atât în limbaj, cât și în conținut. În gama lor uimitoare de variante textuale, descoperirile biblice de la Qumran i-au determinat pe cercetători să reconsidere teoriile odată acceptate ale dezvoltării textului biblic modern din doar trei familii de manuscrise: a textului masoretic, a originalului ebraic al Septuagintei și al Pentateuhului samaritean. Acum devine din ce în ce mai clar că scriptura Vechiului Testament a fost extrem de fluidă până la canonizarea sa în jurul anului 100 d.Hr.[9]
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/79/Entire_Tanakh_scroll_set.png/220px-Entire_Tanakh_scroll_set.png)
Cărți
[modificare | modificare sursă]- Pentateuhul
- Cărțile istorice
- Cărțile poetice
- Cărțile profetice majore
- Cărțile profetice minore
- Apocrife prezente în Bibliile romano-catolică, grecești și slavone
- Cartea lui Tobit
- Iudita
- Adăugirile la Cartea Esterei
- Înțelepciunea lui Solomon
- Ben Sirach (Liber Ecclesiasticus)
- Baruh
- Epistola lui Ieremia
- Adăugirile la Daniel
- Rugăciunea lui Azaria și cântarea celor trei tineri
- Istoria Susanei
- Bel și dragonul
- 1 Macabei
- 2 Macabei
- Apocrife prezente în Bibliile grecească și slavonă
- 1 Ezdra
- Rugăciunea lui Manase
- Psalmul 151
- 3 Macabei
- Apendice la Vulgata și Biblia slavonă
- 2 Ezdra
- Apendice la Biblia grecească
- 4 Macabei
Note
[modificare | modificare sursă]- ^ Baden, Joel S. The Book of Genesis: An Online Bible Study; Session 1, January 18, 2021 pe YouTube Yale Bible Study (Studiu biblic de la Universitatea Yale). Citat: „Okay, now let's say you had a text of only constants that was super important, 9:43 and you wanna make sure that everyone pronounces every word exactly right. 9:48 You don't have to worry about the consonants, they've been set for years, you wanna ensure that there's no mistakes, 9:53 and that everyone's on the same page. Nobody says, on thy beginning. So the next step is obvious, 9:59 you've gotta find a way to write the vowels in among all of those consonants that are already there. 10:05 And that's exactly what happened in the 11th century AD.”
- ^ Dabija, Nicoleta (). „Hermeneutica încrederii în textul biblic. Moshe Idel” (PDF). În Munteanu, Eugen. Receptarea Sfintei Scripturi. Iași: Ed. Univ. Alexandru Ioan Cuza. p. 173. ISBN 978-973-640-659-1.
- ^ a b c Bible Unearthed Discoveries of Old versions of the bible pe YouTube 0:38:40-0:39:42. Citat: „Israel Finkelstein has come here to San Diego to discuss this with one of the world's leading authorities on the old testament professor Richard Friedman the situation with the Bible is not just that it's a very old book but there's a tremendous difference from the oldest part of the Bible to the youngest part of the Bible so the the first sentence in the Bible whatever that is was written a thousand years before the last sentence in the Bible and in between there's maybe a hundred or 150 authors living in this century this century this century and so even when you know Hebrew you learn it's a different Hebrew all the way through it even when you think you understand one of the authors of the Bible but there's another author of the Bible who sees things differently so people say it's not a book it's books it's not a book it's a literature it's a library people use all these metaphors to try to capture the idea that the Bible is this amazing collection over so much time professor”
- ^ Bible Unearthed Discoveries of Old versions of the bible pe YouTube 1:23:49-1:24:37. Citat: „but I still haven't really come to understand how it worked out so well we're not talking about one author sitting down and designing something so it comes out nicely at the end we're talking about 100-150 authors in the whole bible writing and you get a story that flows and works so well and makes such sense and has consistency in it that to me that is you know I hesitate to use the word but a miracle”
- ^ Cf. „Background on Scholars”. icarusfilms.com. . Arhivat din original în . Accesat în .
- ^ „Free Hebrew Bible Course with Shaye Cohen”. Biblical Archaeology Society. . Accesat în .
- ^ Sheler, Jeffery L. (). Is the Bible True?: How Modern Debates and Discoveries Affirm the Essence of the Scriptures. HarperCollins. pp. 37–38. ISBN 978-0-06-201346-0.
- ^ Barkay, Vaughn, Lundberg and Zuckerman 2004 pp. 41-71
- ^ Fagan, Brian M., and Charlotte Beck, The Oxford Companion to Archeology, entry on the "Dead sea scrolls", Oxford University Press, 1996.
Bibliografie
[modificare | modificare sursă]- Barkay, Gabriel; Lundberg, Marilyn J.; Vaughn, Andrew G.; Zuckerman, Bruce (). „The Amulets from Ketef Hinnom: A New Edition and Evaluation”. Bulletin of the American Schools of Oriental Research. University of Chicago Press. 334 (334): 41–71. doi:10.2307/4150106. ISSN 0003-097X. JSTOR 4150106.
Legături externe
[modificare | modificare sursă]- en Cursuri despre Biblie de la Facultatea de Teologie Yale
- en Cursuri despre Vechiul Testament de la Universitatea Harvard
- Deuteronom Benjamin Kilchör în Silviu Tatu (ed.) Introducere în studiul Vechiului Testament: Pentateuhul și Cărțile istorice Cluj-Napoca, Casa Cărții, 2016.
- Curmarea vieții în Vechiul Testament Arhivat în , la Wayback Machine., 12 mai 2008, Lucian Apopei, Ziarul Lumina
- Semnificațiile numelor în Vechiul Testament Arhivat în , la Wayback Machine., 28 decembrie 2008, Dr. Alexandru Mihăilă, Ziarul Lumina
- Descoperirile arheologice din Asiria și Mesopotamia, care au legătura cu datele din Vechiul Testament, 22 noiembrie 2006, CrestinOrtodox.ro
|
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.