Limba akkadiană
Akkadiană
𒀝𒅗𒁺𒌑 akkadû lišānum akkadītum | |
Vorbită în | Asiria și Babilonia |
---|---|
Regiuni | Mesopotamia |
Număr de vorbitori | nu mai există (locul 1) |
Sistem de scriere | scriere cuneiformă |
Tipologie lingvistică | SVO |
Clasificare | |
limbi afro-asiatice
| |
Statut oficial și codificare | |
ISO 639-2 | akk[1] ![]() |
ISO 639-3 (cel mai răspândit dialect) | akk[1] ![]() |
Această pagină poate conține caractere Unicode | |
Modifică date / text ![]() |
Mesopotamia Antică |
---|
Eufrat – Tigru |
Asiriologie |
Orașe / Imperii |
Sumer: Uruk – Ur – Eridu |
Kiș – Lagaș – Nippur |
Imperiul Akkadian: Akkad |
Babilon – Isin – Susa |
Asiria: Assur – Ninive |
Dur-Șarrukin – Nimrud |
Imperiul Babilonian – Caldeea |
Elam – Amoriți |
Hurieni – Mitanni |
Kasiți – Urartu |
Cronologie |
Regi ai Sumerului |
Regi ai Asiriei |
Regi ai Babilonului |
Limbă |
Scriere cuneiformă |
Sumeriană – Akkadiană |
Elamită – Hurriană |
Mitologie |
Enûma Eliș |
Ghilgameș – Marduk – Anunnaki |
Artă |
Stindardul Urului |
Lirele de Ur |
Berbecii dintr-un tufiș |
Statuia lui Ebih-Il |
Ziguratul Urului |
Limba akkadiană (numită și asiro-babiloniană; akkadû, 𒀝𒅗𒁺𒌑 ak-ka-du-u2, scris cu logograme: 𒌵𒆠 URIKI) este o limbă semitică vorbită în perioada antichității pe teritoriul Irakului actual. Este cea mai veche limbă semitică atestată, formând ramura de Nord-Est a acestei familii.
Akkadiana a fost una din limbile internaționale de civilizație ale lumii antice.
Istoric
[modificare | modificare sursă]Existența acestei limbi se întinde între mileniul 3 î. Hr. (poate și mai înainte) și primii ani d. Hr., când a încetat definitiv să fie folosită. Nu a lăsat urmași.
La început a coexistat cu sumeriana (în Babilon), pe care a înlocuit-o, mai întâi oral și apoi ca limbă scrisă. De aceea akkadiana a fost influențată de sumeriană, dobândind astfel anumite deosebiri față de celelalte limbi semitice.
După cucerirea persană (593 î.Hr.), akkadiana a coexistat cu aramaica; cele două limbi s-au influențat reciproc. Cu timpul, aramaica a înlocuit-o, mai întâi oral (secolul IV î. Hr.), apoi ca limbă cultă.
După teritoriu și după perioada istorică avem:
- Akkadiana veche: 2500 - 1950 î.Hr.
- Vechea babiloniană/akkadiana veche: 1950 - 1530
- Babilonian/asiriana mijlocie: 1530 - 1000
- Neo-babiloniană/neoasiriană: 1000-600 î.Hr.
- Babiloniana târzie: 600 î.Hr. - 100 d.Hr.
Sistem de scriere
[modificare | modificare sursă]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/57/Cuneiform_script.jpg/200px-Cuneiform_script.jpg)
Akkadienii foloseau la scriere caracterele cuneiforme. După modul cum erau utilizate de scribi, cuneiformele puteau reprezenta
Fonetică și fonologie
[modificare | modificare sursă]Consoanele
[modificare | modificare sursă]bilabial | alveolar | palatal | velar | glotal | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
mut | sonor | m | s | m | s | m | s | m | s | |
Ejective | t', ts' | k'(q) | ||||||||
Plozive | p | b | t | d | k | g | ||||
Africate | ts (s) | dz (z) | ||||||||
Fricative | x | |||||||||
Nazale | m | n | ||||||||
Vibrante | r | |||||||||
Aproximante laterale | l | |||||||||
Aproximante centrale | w | j |
Vocalele
[modificare | modificare sursă]Gramatică
[modificare | modificare sursă]Literatură
[modificare | modificare sursă]Note
[modificare | modificare sursă]Vezi și
[modificare | modificare sursă]Legături externe
[modificare | modificare sursă]Limbi afro-asiatice majore1 | |
---|---|
Berbere |
|
Ciadice | Hausa (63,1 mil.) |
Cușitice |
|
Egiptene | |
Omotice | Wolaytta (1,7 mil.) |
Semitice | |
Italicele indică o limbă moartă. 1 Cu cel puțin un milion de vorbitori |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.