Beleiringen av Sidon
Beleiringen av Sidon | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Konflikt: Det Norske Korstog | |||||||
| |||||||
Stridende parter | |||||||
![]() ![]() ![]() | ![]() | ||||||
Kommandanter og ledere | |||||||
![]() ![]() ![]() | ![]() | ||||||
Styrker | |||||||
Nordmenn: ~ 5 000 mann, 60 galeier[2] Frankere: ~ Mange korsfarere og mange beleiringsvåpen Venetianere: ~ En skipsflåte[3] | Fatimid: ~ Antakelig bare byens garnison | ||||||
Tap | |||||||
Ukjent, men antatt lavt | Ukjent, men antatt høyt |
Beleiringen av Sidon var en hendelse som var et etterspill til det Første korstog. Kystbyen Sidon ble tatt av styrker ledet av Balduin I av Jerusalem og Sigurd I Jorsalfare, med hjelp fra Ordelafo Faliero, dogen av Venezia.
Bakgrunn
[rediger | rediger kilde]Sommeren 1110 ankret en norsk flåte på 60 skip, ledet av kong Sigurd I Jorsalfare, opp i Acre hvor de ble mottatt av kong Balduin I av Jerusalem. Sigurd og Balduin red sammen til Jordanelven, hvorpå Balduin ba Sigurd om hjelp til å ta muslimskkontrollerte havner langs kysten. Sigurd svarte at «de hadde kommet for å hengi seg til Kristi tjeneste», og hjalp Balduin med å ta Sidon, som hadde blitt forskanset av Fatimid-kalifatet i 1098.
Beleiringen
[rediger | rediger kilde]Balduins armé beleiret byen fra land, mens nordmennene kom sjøveien. En skipsflåte var nødvendig for å forhindre at Sidon skulle motta assistanse fra den egyptiske flåten i Tyr. Det var først da en venetiansk flåte kom at de klarte å slå tilbake egypterne. Byen falt på 47 dager.
Etterspill
[rediger | rediger kilde]På ordre fra Balduin og patriarken av Jerusalem, Gibelin av Arles, ble splinter fra det hellige kors gitt til Sigurd.
Herredømmet Sidon ble opprettet og gitt til Eustace I Grenier.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ Fatimid-kalifatet overlot ofte ansvaret for å forsvare en by til en guvernør, som de f.eks. gjorde da Jerusalem falt til korsfarerne.
- ^ Krag, Klaus. «Sigurd 1 Magnusson Jorsalfare». Norsk biografisk leksikon. Besøkt 16. februar 2010.
- ^ Det eksakte antall skip i flåten er ikke kjent.
Litteratur
[rediger | rediger kilde]- France, John: The Crusades and the expansion of Catholic Christendom, 1000-1714
- Jacques, Tony: Battles and sieges
- Phillips, Jonathan: The Second Crusade
- Sidney, Donald og ʻIzz al-Dīn Ibn al-Athīr: The chronicle of Ibn al-Athīr for the crusading period from al-Kāmil fīʼl-taʼrīkh
- Sturlason, Snorre: Heimskringla, Snorres kongesagaer
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.