Fiziológiai és orvostudományi Nobel-díj
Orvosi Nobel-díj (The Nobel Prize in Physiology or Medicine) | |
![]() | |
Díjazott | az orvostudomány vagy a fiziológia kiemelkedő művelői |
Szervezet neve | Karolinska Intézet Nobel-közgyűlése |
Székhely | Stockholm |
Névadó | Alfred Bernhard Nobel |
Alapítás éve | 1895 |
Ország | ![]() |
Díjátadás | |
Első díjátadás | 1901 |
Legutóbbi díjátadás | 2022 |
Hivatalos weboldal | |
hivatalos oldal | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Fiziológiai és orvostudományi Nobel-díj témájú médiaállományokat. |
A fiziológiai és orvostudományi Nobel-díjasok névsora. A díjat Alfred Bernhard Nobel alapította, minden évben átadják.
1901–1909
[szerkesztés]Év | Név | Téma |
---|---|---|
1901 | Emil von Behring (Németország) | „a torokgyík elleni oltás kifejlesztéséért” |
1902 | Ronald Ross (UK) | „a malária kutatásáért” |
1903 | Niels Ryberg Finsen (Dánia) | „a bőr-tbc (lupus vulgaris) fényterápiájának kifejlesztéséért” |
1904 | Ivan Petrovics Pavlov (Oroszország) | „az emésztőrendszer fiziológiájának kutatásáért” |
1905 | Robert Koch (Németország) | „a tuberkulózis baktériumának felfedezéséért” |
1906 | Camillo Golgi (Olaszország), Santiago Ramón y Cajal (Spanyolország) | „az idegrendszer” |
1907 | Alphonse Laveran (Franciaország) | „a véglények okozta betegségek kutatásáért” |
1908 | Ilja Iljics Mecsnyikov (Oroszország), Paul Ehrlich (Németország) megosztva | „az immunrendszer vizsgálatáért” |
1909 | Emil Theodor Kocher (Németország) | „a pajzsmiriggyel kapcsolatos vizsgálataiért” |
1910–1919
[szerkesztés]Év | Név | Téma |
---|---|---|
1910 | Albrecht Kossel (Németország) | „sejtbiológiai kutatásaiért, különös tekintettel a fehérjékre és a nukleinsavakra” |
1911 | Allvar Gullstrand (Svédország) | „a szem optikai rendszerével kapcsolatos vizsgálataiért” |
1912 | Alexis Carrel (Franciaország) | „a vérerek, érsebészet és szervátültetési kutatásaiért" |
1913 | Charles Richet (Franciaország) | „az anafilaxia felfedezéséért” |
1914 | Bárány Róbert (Osztrák–Magyar Monarchia) | „a belső fül vesztibuláris apparátusának (egyensúlyszervének) fiziológiájával és kórtanával kapcsolatos munkáiért” |
1915 | Nem ítélték oda. | |
1916 | Nem ítélték oda. | |
1917 | Nem ítélték oda. | |
1918 | Nem ítélték oda. | |
1919 | Jules Bordet (Belgium) | „az immunrendszer komplementer rendszerének felfedezéséért” |
1920–1929
[szerkesztés]Év | Név | Téma |
---|---|---|
1920 | August Krogh (Dánia) | „a tüdő gázanyagcsere folyamatának vizsgálatáért” |
1921 | Nem ítélték oda. | |
1922 | Archibald Hill (UK), Otto Fritz Meyerhof (Németország) megosztva | „az izomanyagcserében szerepet játszó kémiai folyamatok vizsgálatáért, különösen az izom oxigénfelhasználása és tejsavtermelése közötti összefüggés felismeréséért” |
1923 | Frederick Banting, John James Rickard Macleod (Kanada) megosztva | „az inzulin felfedezéséért” |
1924 | Willem Einthoven (Hollandia) | „az elektrokardiográfia kifejlesztéséért” |
1925 | Nem ítélték oda. | |
1926 | Johannes Fibiger (Dánia) | „azon felfedezéséért, hogy a rák mesterségesen előidézhető” |
1927 | Julius Wagner-Jauregg (Ausztria) | „a paralízis és hátgerincsorvadás elleni malárialáz-kezelés felfedezéséért” |
1928 | Charles Nicolle (Franciaország) | „a tífusz ellen végzett munkááért” |
1929 | Christiaan Eijkman (Hollandia), Sir Frederick Gowland Hopkins (UK) megosztva | „különböző vitaminok felfedezéséért” |
1930–1939
[szerkesztés]Év | Név | Téma |
---|---|---|
1930 | Karl Landsteiner (Ausztria) | „az emberi vércsoportok felfedezéséért” |
1931 | Otto Heinrich Warburg (Németország) | „a sejtlégzés vizsgálata során elért eredményeiért” |
1932 | Sir Charles Scott Sherrington, Edgar Douglas Adrian (UK) megosztva | „az idegsejtek működésének kutatásáért, többek között annak felismeréséért, hogy erősebb inger magasabb frekvenciájú idegi impulzusokat okoz” |
1933 | Thomas Hunt Morgan (USA) | „a kromoszómák átöröklésben játszott szerepének felfedezéséért” |
1934 | George Whipple, George Minot, William Parry Murphy (USA) megosztva | „a vészes vérszegénység elleni májterápia kifejlesztéséért” |
1935 | Hans Spemann (Németország) | „az élő szervezetek korai fejlődési szakaszával kapcsolatos kutatásaiért” |
1936 | Sir Henry Hallett Dale (UK), Otto Loewi (Ausztria) megosztva | „az idegingerületek kémiai átvitelével kapcsolatos kutatásaiért” |
1937 | Szent-Györgyi Albert (Magyarország) | „a biológiai égésfolyamatok, különösképpen a C-vitamin és a fumársavkatalízis szerepének terén tett felfedezéseiért” |
1938 | Corneille Heymans (Belgium) | „annak felismeréséért, hogy a légzés szabályozásában döntő szerepet játszanak a nyaki verőérhez és a szívből kivezető aortaívhez kapcsolódó érzékszervek” |
1939 | Gerhard Domagk (Németország) | „a prontozil, az első szulfonamid alapú gyógyszer antibakteriális hatásának felfedezéséért” |
1940–1949
[szerkesztés]Év | Név | Téma |
---|---|---|
1940 | Nem ítélték oda. | |
1941 | Nem ítélték oda. | |
1942 | Nem ítélték oda. | |
1943 | Henrik Dam (Dánia), Edward Adelbert Doisy (USA) megosztva | „a K-vitamin és kémiai szerkezetének felfedezéséért” |
1944 | Joseph Erlanger, Herbert Spencer Gasser (USA) megosztva | „a különböző típusú idegszövetek felfedezéséért” |
1945 | Sir Alexander Fleming, Ernst Boris Chain, Sir Howard Florey megosztva | „a penicillin és fertőző betegségeket gyógyító hatásának felfedezéséért” |
1946 | Hermann Joseph Muller (USA) | „a röntgensugárzás mutációt kiváltó hatásának felfedezéséért” |
1947 | Carl Ferdinand Cori, Gerty Cori (USA), Bernardo Houssay (Argentína) megosztva | „agyalapi mirigy hormonjainak az állatok vércukorszint-szabályozásában betöltött szerepének felfedezéséért” |
1948 | Paul Hermann Müller (Svájc) | „a DDT rovarirtó felfedezéséért” |
1949 megosztva | Walter Rudolf Hess (Svájc) | „annak a szerepnek a felfedezéséért, amelyet az agy bizonyos részei játszanak a belső szervek működésének meghatározásában és koordinálásában” |
António Egas Moniz (Portugália) | „a prefrontális leukotómia terápiás bevezetéséért” |
1950–1959
[szerkesztés]Év | Név | Téma |
---|---|---|
1950 | Edward Calvin Kendall (USA), Tadeus Reichstein (Svájc), Philip Showalter Hench (USA) megosztva | „a mellékvesekéreg-hormonok szerkezetének és biológiai hatásának tanulmányozásáért” |
1951 | Max Theiler (Dél-afrikai Köztársaság) | „a sárgaláz elleni oltás kifejlesztéséért” |
1952 | Selman Waksman (USA) | „az első, tbc ellen hatásos antibiotikum (sztreptomicin) felfedezéséért” |
1953 megosztva | Fritz Albert Lipmann (USA) | „a koenzim-A felfedezéséért és kutatásáért” |
Hans Krebs (UK) | „a citromsav-ciklus felfedezéséért” | |
1954 | John Franklin Enders, Thomas Huckle Weller, Frederick Chapman Robbins (USA) megosztva | „a járványos gyermekbénulás vírusának különböző szövetekben való kitenyésztéséért” |
1955 | Hugo Theorell (Svédország) | „az oxidációs enzimek hatócsoportjának tanulmányozása során elért eredményeiért” |
1956 | André Frédéric Cournand (USA), Werner Forßmann (Nyugat-Németország), Dickinson W. Richards (USA) megosztva | „a szív katéterezésének feltalálásáért és a vérkeringési rendszer kóros elváltozásainak kutatásáért” |
1957 | Daniel Bovet (Olaszország) | „annak felfedezéséért, hogy egyes kémiai szerek, mint az antihisztamin gátolják az allergiás reakciókat” |
1958 | George Wells Beadle, Edward Lawrie Tatum, Joshua Lederberg (USA) megosztva | „annak felfedezéséért, hogy az anyagcsere egyes lépései genetikailag meghatározottak” |
1959 | Severo Ochoa (Spanyolország)/(USA), Arthur Kornberg (USA) megosztva | „az RNS és a DNS szintetizálásáért” |
1960–1969
[szerkesztés]Év | Név | Téma |
---|---|---|
1960 | Sir Frank Macfarlane Burnet (Ausztrália), Peter Medawar (UK) megosztva | „annak felfedezéséért, hogy tanulja meg a magzat immunrendszere megkülönböztetni a saját és az idegen szöveteket” |
1961 | Békésy György (Magyarország)/(USA) | „a belső fül, a csiga ingerlésének fizikai mechanizmusával kapcsolatos felfedezéseiért” |
1962 | Francis Crick (UK), James D. Watson (USA), Maurice Wilkins (Új-Zéland)/(UK) megosztva | „a DNS molekuláris szerkezetének felfedezéséért” |
1963 | Sir John Carew Eccles (Ausztrália), Alan Lloyd Hodgkin, Andrew Huxley (UK) megosztva | „a kémiai úton történő ingerületátvitel és annak gátlása az idegsejtekben kutatásáért” |
1964 | Konrad Emil Bloch (USA), Feodor Lynen (Nyugat-Németország) megosztva | „a koleszterin és a zsírsavak anyagcserében játszott szerepének kutatásáért” |
1965 | François Jacob, André Michel Lwoff, Jacques Monod (Franciaország) megosztva | „az üzenetközvetítő RNS, riboszómák és egyes gének más gének által való kontrollálásának felfedezéséért” |
1966 megosztva | Francis Peyton Rous (USA) | „daganatot okozó vírusok felfedezéséért” |
Charles Brenton Huggins (USA) | „a prosztatarák hormonkezelésének felfedezéséért” | |
1967 | Ragnar Granit (Finnország)/(Svédország), Haldan Keffer Hartline, George Wald (USA) megosztva | „a szemben található fényérzékelő sejtek különböző típusainak és működésüknek leírásáért” |
1968 | Robert W. Holley (USA), Har Gobind Khorana (India), Marshall Warren Nirenberg (USA) megosztva | „annak leírásááért, hogy a sejtmag genetikai alkotóelemei miként irányítják a fehérjeszintézist” |
1969 | Max Delbrück, Alfred Hershey, Salvador Luria (USA) megosztva | „a vírusok genetikájának és szaporodásának kutatásáért” |
1970–1979
[szerkesztés]Év | Név | Téma |
---|---|---|
1970 | Sir Bernard Katz (UK), Ulf von Euler (Svédország), Julius Axelrod (USA) megosztva | „az idegingerület működésének tanulmányozásáért” |
1971 | Earl W. Sutherland, Jr. (USA) | „a hormonok hatásmechanizmusának felfedezéséért” |
1972 | Gerald M. Edelman (USA), Rodney Robert Porter (UK) megosztva | „az antitestek kémiai szerkezetének felfedezéséért” |
1973 | Karl von Frisch (Nyugat-Németország), Konrad Lorenz (Ausztria), Nikolaas Tinbergen (UK) megosztva | „az állatok társas viselkedésének kutatásáért, különös tekintettel a méhek „táncnyelvére” és a fiatal madarak anyjukhoz való kötődésére” |
1974 | Albert Claude, Christian de Duve (Belgium), George Emil Palade (USA) megosztva | „az élő sejt alkotórészeinek elkülönítésére és elemzésére szolgáló módszerek kifejlesztésért” |
1975 | David Baltimore (USA), Renato Dulbecco (Olaszország)/(USA), Howard Martin Temin (USA) megosztva | „a daganatot okozó vírusoknak a sejtek örökítőanyagára való hatásának leírásáért” |
1976 megosztva | Baruch Samuel Blumberg (USA) | „a hepatitis B vírus felfedezéséért” |
Daniel Carleton Gajdusek (USA) | „a kannibalizmus okozta kuru betegség leírásáért” | |
1977 megosztva | Roger Guillemin, Andrew Schally (USA) | „az agy által termelt peptid hormonokkal végzett munkájáért” |
Rosalyn Sussman Yalow (USA) | „az antitesteket használó peptid hormonok mérésére alkalmas Yalow–Berson-módszer kifejlesztéséért” | |
1978 | Werner Arber (Svájc), Daniel Nathans, Hamilton O. Smith (USA) megosztva | „a molekuláris biológia területén elért eredményeikért” |
1979 | Allan McLeod Cormack (USA), Godfrey Hounsfield (UK) megosztva | „a komputertomográfia kifejlesztéséért” |
1980–1989
[szerkesztés]Év | Név | Téma |
---|---|---|
1980 | Baruj Benacerraf (Venezuela), Jean Dausset (Franciaország), George D. Snell (USA) megosztva | „a szövet-összeférhetőségi génkomplex felfedezéséért, melynek segítségével az immunrendszer képes megkülönböztetni a saját és az idegen szervezetek molekuláit” |
1981 | Roger W. Sperry, David Hunter Hubel (USA), Torsten Wiesel (Svédország) megosztva | „az agyi féltekék eltérő funkcióinak tanulmányozásáért” |
1982 | Sune Bergström, Bengt Samuelsson (Svédország), John Robert Vane (UK) megosztva | „a prosztaglandin felfedezéséért” |
1983 | Barbara McClintock (USA) | „annak felfedezéséért, hogy egyes gének az örökletes anyagon belül bárhová képesek áthelyeződni” |
1984 | Niels Kaj Jerne (Dánia), Georges J. F. Köhler (Nyugat-Németország), César Milstein (Argentína)/(UK) megosztva | „az immunrendszer specifikus szabályozó mechanizmusának és felépítésének, valamint a monoklonális ellenanyagok termelési elvének felfedezéséért” |
1985 | Michael Stuart Brown, Joseph L. Goldstein (USA) megosztva | „a koleszterin anyagcsere rendszerének leírásáért” |
1986 | Stanley Cohen (USA), Rita Levi-Montalcini (Olaszország)/(USA) megosztva | „élő szervezetben termelődő, az ideg- és a hámszövet fejlődését befolyásoló anyagok kutatásáért” |
1987 | Tonegava Szuszumu (Japán) | „az ellenanyagok sokféleségét lehetővé tevő genetikai mechanizmust felismeréséért” |
1988 megosztva | Sir James W. Black (USA) | „a béta receptor blokkolók és a hisztamin-2 receptor blokkoló felfedezéséért” |
Gertrude B. Elion (USA) | „a rákkezelésben és a transzplantációs kilökődés megakadályozása miatt használt gyógyszerek kifejlesztéésért” | |
George H. Hitchings (USA) | „különböző antibiotikumok kifejlesztéésért” | |
1989 | John Michael Bishop, Harold E. Varmus (USA) megosztva | „a celluláris onkogének felfedezéséért” |
1990–1999
[szerkesztés]Év | Név | Téma |
---|---|---|
1990 | Joseph Edward Murray, Edward Donnall Thomas (USA) megosztva | „a szerv- és sejttranszplantáció témájában végzett kutatásokért” |
1991 | Erwin Neher, Bert Sakmann (Németország) megosztva | „a sejtmembránban található ioncsatornák vizsgálatáért” |
1992 | Edmond H. Fischer (Svájc)/(USA), Edwin G. Krebs (USA) megosztva | „a megfordítható fehérjefoszforizáció felfedezéséért” |
1993 | Richard J. Roberts (UK), Phillip Allen Sharp (USA) megosztva | „a génkutatásban elért eredményeikért” |
1994 | Alfred G. Gilman, Martin Rodbell (USA) megosztva | „a G-fehérjék szerepének felderítéséért, illetőleg azonosításáért” |
1995 | Edward B. Lewis (USA), Christiane Nüsslein-Volhard (Németország), Eric F. Wieschaus (USA) megosztva | „a korai embrionális fejlődés genetikai ellenőrzésének területén tett felfedezéseikért” |
1996 | Peter C. Doherty (Ausztrália), Rolf M. Zinkernagel (Svájc) megosztva | „annak leírásáért, hogyan használják a nyiroksejtek a szövet-összeférhetőségi génkomplex (major histocompatibility complex – MHC) molekulákat a vírusok felismerésére és elpusztítására” |
1997 | Stanley B. Prusiner (USA) | „a prionok (fertőző fehérjerészecskék) felfedezésért” |
1998 | Robert F. Furchgott, Louis J. Ignarro, Ferid Murad (USA) megosztva | „annak felfedezéésért, hogy a nitrogén-monoxid a szervezet ingerületközvetítő molekulája” |
1999 | Günter Blobel (USA) | „azoknak a molekulán belüli jelzéseknek a felfedezéséért, amelyek a fehérjéknek a sejthártyán keresztüli vándorlását és a sejten belüli elhelyezkedését vezérlik” |
2000–2009
[szerkesztés]Év | Díjazott | Ország | Téma | |
---|---|---|---|---|
2000 | ![]() |
Arvid Carlsson | Svédország | „annak bizonyításáért, hogy a dopamin felelős az agyban az idegsejtek közti jelátvitelért, és csökkenése Parkinson-kórhoz vezet” |
![]() |
Paul Greengard | USA | „annak felfedezéséért, hogyan befolyásolják a neurotranszmitterek az agyműködést, és hogyan aktiválják a DARPP-32 nevű központi molekulát” | |
![]() |
Eric R. Kandel | „a hosszú és rövid távú emlékezet működésének molekuláris szintű leírásáért” | ||
2001 | Leland H. Hartwell | USA | „a ciklin és a ciklin-dependens kináz, a sejtciklus szabályozása molekuláinak felfedezéséért” | |
![]() |
Tim Hunt | Nagy-Britannia | ||
![]() |
Paul Nurse | |||
2002 | Sydney Brenner | Dél-Afrikai Köztársaság | „a szervfejlődés génszabályozásának és a programozott sejthalálnak kutatásában elért eredményeikért” | |
H. Robert Horvitz | USA | |||
![]() |
John E. Sulston | Nagy-Britannia | ||
2003 | ![]() |
Paul Lauterbur | USA | „a mágneses magrezonanciás képalkotás (MRI) terén tett felfedezéseikért” |
![]() |
Peter Mansfield | Nagy-Britannia | ||
2004 | ![]() |
Linda Buck | USA | „a szaglósejtek és a szaglórendszer működésének leírásáért” |
![]() |
Richard Axel | |||
2005 | ![]() |
Barry Marshall | Ausztrália | „felfedezték a gyomorfekély és nyombélfekély okozóját: egy baktériumot, nevezetesen a Helicobacter pylorit" |
![]() |
Robin Warren | |||
2006 | ![]() |
Andrew Fire | USA | „az RNS-interferencia felfedezéséért” |
Craig Mello | ||||
2007 | Mario Capecchi | USA | „a magzati őssejtek felhasználásával egereknél végrehajtható genetikai módosítások területén elért, áttörő jelentőségű felfedezéseikért” | |
![]() |
Martin Evans | Nagy-Britannia | ||
![]() |
Oliver Smithies | USA | ||
2008 | ![]() |
Harald zur Hausen | Németország | „a humán papillomavírus (HPV) méhnyakrákot okozó hatásának feltárásért” |
![]() |
Françoise Barré-Sinoussi | Franciaország | „az AIDS-et okozó HIV felfedezéséért” | |
![]() |
Luc Montagnier | Franciaország | ||
2009 | Elizabeth Blackburn | USA/Ausztrália | „a telomérák és a telomeráz enzim felfedezéséért és az ezekkel kapcsolatos úttörő kutatásokért” | |
![]() |
Carol W. Greider | USA | ||
![]() |
Jack W. Szostak | USA |
2010–2019
[szerkesztés]Év | Díjazott | Ország | Téma | |
---|---|---|---|---|
2010 | Robert Geoffrey Edwards | Nagy-Britannia | „az In Vitro Fertilisation-nak (IVF, a szervezeten kívüli megtermékenyítés módszere) fejlesztéséért” | |
2011 | Ralph Steinman | Kanada/USA | „a dendritikus sejtekkel kapcsolatos munkásságáért” | |
![]() |
Bruce Beutler | USA | „a természetes vagy veleszületett immunrendszer kutatásáért” | |
![]() |
Jules Hoffmann | Franciaország | ||
2012 | John B. Gurdon | Nagy-Britannia | „a felfedezésért, hogy az érett sejteket vissza lehet programozni pluripotens sejtekké, amelyekből a test valamennyi szövete kialakítható”[1][2] | |
![]() |
Jamanaka Sinja | Japán | ||
2013 | James Rothman | USA | „a vezikuláris transzporttal kapcsolatos kutatásaik hozzájárultak annak megértéséhez, hogy a sejtek által előállított molekulák miként kerülnek a megfelelő helyre a megfelelő időben”[3][4] | |
![]() |
Randy Schekman | |||
![]() |
Thomas Südhof | Németország | ||
2014 | ![]() |
John O’Keefe | USA | „Az agy helymeghatározó rendszere sejtjeinek felfedezéséért”[5][6][7] |
![]() |
May-Britt Moser | Norvégia | ||
![]() |
Edvard Moser | |||
2015 | ![]() |
William C. Campbell | Írország | „A fonálféreg-fertőzések új szemléletű kezelésének felfedezéséért”[8][9][10][11][12] |
![]() |
Ómura Szatosi | Japán | ||
![]() |
Tu Ju-ju | Kína | „Új maláriaellenes terápia kifejlesztéséért” | |
2016 | ![]() |
Ószumi Josinori | Japán | „Az autofágia mechanizmusának felfedezéséért”[13][14] |
2017 | Jeffrey C. Hall | USA | „A cirkadián ritmust szabályozó molekuláris mechanizmus felfedezéséért”[15] | |
Michael Rosbash | ||||
![]() |
Michael W. Young | |||
2018 | James P. Allison | USA | „A rák elleni modern immunterápia kifejlesztéséért”[16] | |
![]() |
Hondzso Taszuku | Japán | ||
2019 | William Kaelin | USA | „Az élet alkalmazkodóképességének kutatásáért”[17] | |
Gregg Semenza | ||||
![]() |
Peter Ratcliffe | Nagy-Britannia |
2020–2029
[szerkesztés]Év | Díjazott | Ország | Téma | |
---|---|---|---|---|
2020 | ![]() |
Harvey J. Alter | USA | „A Hepatitis C vírus felfedezéséért"[18][19] |
![]() |
Michael Houghton | ![]() | ||
Charles M. Rice | USA | |||
2021 | ![]() |
David Julius | USA | „Az érzékelés és az idegpályák kapcsolatának felfedezéséért”[20][21] |
![]() |
Ardem Patapoutian | USA/Libanon | ||
2022 | ![]() |
Svante Pääbo | Svédország | „Az evolúciós genetika területén elért eredményeiért"[22] |
2023 | ![]() |
Karikó Katalin | USA/Magyarország | „A módosított nukleozidokkal kapcsolatos felfedezéseikért, amelyek lehetővé tették a Covid-19 elleni hatékony mRNS-vakcinák kifejlesztését”[23] |
![]() |
Drew Weissman | USA |
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ A 2012-es kitüntetettek a HVG-oldalán
- ↑ A 2012-es kitüntetettek a Scientific American oldalán
- ↑ A 2013-as kitüntetettek a HVG-oldalán
- ↑ A 2013-as kitüntetettek a Scientific American oldalán
- ↑ A 2014-es kitüntetettek a Nobelprize.org oldalán
- ↑ A 2014-es kitüntetettek a HVG-oldalán
- ↑ A 2014-es kitüntetettek a New Scientist oldalán
- ↑ Hivatalos közlemény a Nobelprize.org-on
- ↑ A 2015-ös kitüntetettek a HVG-oldalán
- ↑ A 2015-ös kitüntetettek a Medicalxpress.com-on
- ↑ Yuoyou Tu a New Scientist oldalán
- ↑ A 2015-ös kitüntetettek a CNN-oldalán
- ↑ A 2016-os fiziológiai Nobel-díj kitüntetettjének bejelentése a Nobelprize.org oldalán
- ↑ A 2016-os kitüntetett a HVG.hu oldalán
- ↑ A 2017-es kitüntetettek az index oldalán
- ↑ A 2018-as kitüntetettek az index oldalán
- ↑ „Nobel-díj: három sejtkutató kapja idén az elismerést orvosi kategóriában” (hu-HU nyelven).
- ↑ A 2020-as kitüntetettek az Informed oldalán
- ↑ A 2020-as kitüntetettek a HVG-oldalán
- ↑ A 2021-es kitüntetettek az Infostart-oldalán
- ↑ A 2021-es kitüntetettek a HVG-oldalán
- ↑ Svante Pääbo svéd genetikus kapta az idei orvosi Nobel-díjat
- ↑ Nobel-díjat kapott Karikó Katalin és Drew Weissman
Források
[szerkesztés]Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.