Krvavac
Krvavac | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Megye | Dubrovnik-Neretva |
Község | Kula Norinska |
Jogállás | falu |
Irányítószám | 20341 |
Körzethívószám | (+385) 20 |
Népesség | |
Teljes népesség | 417 fő (2021. aug. 31.)[1] |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 45 m |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Krvavac témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Krvavac falu Horvátországban, Dubrovnik-Neretva megyében. Közigazgatásilag Kula Norinskához tartozik.
Fekvése
[szerkesztés]Makarskától légvonalban 54, közúton 68 km-re délkeletre, Pločétól légvonalban 13, közúton 16 km-re keletre, községközpontjától 1 km-re délnyugatra, a Neretva jobb partján fekszik. Főbb településrészei Jaruga, Đermiston, Kava, Bara és Luke.
Története
[szerkesztés]Krvavac (magyarul véres hely) arról a török által elkövetett 1538-as mészárlásról kapta a nevét, mely az akkor itt élő kis számú lakosságot érte. A település területe a 16. és 17. században a pojezerjei plébániához tartozott. Az akkori lakosság a Rujnica-hegyen és annak lejtőin fekvő településeken élt. Lelki gondozásukat a ljubuški ferences atyák, majd kolostoruk 1563-as lerombolása után a zaostrogi ferencesek látták el. Bagalovićot, melyről a plébánia a nevét kapta akkor még Kameno Brdonak hívták, mely település a plébániatemplomtól délkeletre feküdt. Az itt élt legnagyobb nemzetség a Bagalovićok voltak, akik azonban a plébánia területéről már régen kihaltak. A térség török uralom végével a 17. század végén 1694 körül népesült be. A lakosság döntően azoktól a betelepülőktől származott, akik a moreai háború idején érkeztek ide Hercegovinából Mate Bebić szerdár vezetése alatt.
A 19. század elején a hegy aljában menő Splitről Dubrovnikra vezető napóleoni út kiépítésével a hegyi falvak népessége kezdte elhagyni ezeket településeket és leköltözött az út mentére, a Neretva folyó és a Norin-patak mellé, ahol új településeket hozott létre. Ekkor települt be a mai Krvavac is. 1863-ban a rujnicai plébános Bagalovićra tette át székhelyét a plébániát pedig desne-bagalovići plébániának nevezték. A településnek 1880-ban 473, 1910-ben 442 lakosa volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. 1921-ben a desnei és a bagalovići plébániát szétválasztották, így létrejött az önálló bagalovići plébánia. A második világháború idején a Független Horvát Állam része volt. A háború után a település szocialista Jugoszláviához került. 1991-től a független Horvát Köztársaság része. 1992-ig közigazgatásilag Metković községhez tartozott. 1993. január 1-jén megalakult Kula Norinska község, melynek Krvavac is a része lett. A településnek 2011-ben 577 lakosa volt, akik a bagalovići plébániához tartoztak.
Népesség
[szerkesztés]Lakosság változása[2][3] | |||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1857 | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1931 | 1948 | 1953 | 1961 | 1971 | 1981 | 1991 | 2001 | 2011 |
0 | 0 | 473 | 537 | 636 | 442 | 795 | 916 | 744 | 743 | 739 | 700 | 589 | 508 | 613 | 577 |
(1857-ben és 1869-ben teljes lakosságát, 1921-ben és 1931-ben pedig lakosságának egy részét Desnéhez számították. 1880-tól 1971-ig Bagalovići, 1880-tól 1910-ig, valamint 1948-tól 1971-ig pedig Vrh Desne lakosságával együtt. 1981-ben Bagalovići és Vrh Desne települések lakosságával növekedett, egyidejűleg Krvavac II. kiválásával csökkent a lakosság száma.)
Nevezetességei
[szerkesztés]- A Kármelhegyi boldogasszony tiszteletére szentelt temploma 1865-ben épült az akkor még önálló Bagalovićon az 1790 körül épített régi kápolna helyén. A templomot szabálytalanul faragott kövekből építették, a homlokzat közepén nagy körablak látható, tetejére 1926-ban épült a három harang számára kialakított harangtorony. A templomnak három oltára van. A főoltárt kőből és márványból építették, míg a két mellékoltár fából készült. A két mellékoltárt az 1970-es években elbontották, így a hajó tágasabb lett. Az épületet 1991-ben megújították. 2003-ban a templom új külsőt kapott, mivel a falakról leverték a vakolatot és a fal új fugázást kapott. Ugyanebben az évben rendezték a templom környékét is. Ennek során lelapozták az épület körüli és a temetőbe vezető járdákat, kis kőfalakat építettek és a templom előtt megépült a beton előcsarnok, elkészült az új szembemiséző oltár.
- A poresi Szent Márton templom 1953-ban épült egy egyházi tulajdonú borospince helyén a plébános mindennapi szolgálatára. A kommunista uralom idején itt zajlott a plébánia hitoktatása. 1997-ben Barišić plébános harangtornyot építtetett mellé, melynek aljában sekrestyét alakítottak ki.
Kultúra
[szerkesztés]A helyi kulturális élet szervezője a nemrég alapított KUD Župa Bagalovići kulturális és művészeti egyesület.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Popis stanovništva, kućanstava i stanova 2021. – stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima. Horvát Statisztikai Hivatal, 2022. szeptember 22.
- ↑ - Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001.
- ↑ http://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2011/SI-1441.pdf
Források
[szerkesztés]- A split-makarskai érsekség honlapja – Bagalović (horvátul)
- A bagalovići plébánia honlapja (horvátul)
További információk
[szerkesztés]- A település weboldala (horvátul)
- Kula Norinska község hivatalos oldala (horvátul)
Dubrovnik-Neretva megye közigazgatása | |||||
---|---|---|---|---|---|
Községek |
| ||||
Községközpontok és falvak |
|
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.