Harangozó Gyula (táncművész, 1908–1974)
Harangozó Gyula | |
![]() | |
Harangozó Gyula 1958-ban | |
Született | Harangozó Gyula Antal 1908. április 19. Budapest |
Elhunyt | 1974. október 30. (66 évesen) Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | magyar |
Házastársa | Hamala Irén (1921-1997) |
Gyermekei | Harangozó Gyula |
Foglalkozása | táncos, koreográfus |
Kitüntetései | Kossuth-díj (1956) |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Harangozó Gyula témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/de/HarangozoGyula_LisztFter10.jpg/262px-HarangozoGyula_LisztFter10.jpg)
Harangozó Gyula (Budapest, 1908. április 19.[1] – Budapest, 1974. október 30.) Kossuth-díjas magyar táncos, koreográfus és balettigazgató.
Élete
[szerkesztés]Budapesten született Harangozó Gyula szabósegéd és Kemény Rozália gyermekeként.[2] A huszadik századi magyar tánc egyik legjelentősebb művésze, táncos, koreográfus, balettigazgató. Autodidakta statisztaként dolgozott az Operaházban, amikor 1928-ban Albert Gaubiert felfigyelt rá, és szerepeltette A háromszögletű kalap című balettben. Ettől az évtől az Operaház magántáncosa lett. Koreográfusi tevékenységét 1936-ban kezdte, a Csárdajelenet című egyfelvonásossal. 1950 és 1960 között az Operaház balettegyüttesének igazgatója volt. Legjelentősebb koreográfiái: A csodálatos mandarin (1945, 1956; az Öreg gavallér szerepét maga táncolta), Térzene (1948), Coppélia (1953; Coppélius szerepét maga táncolta), Seherezádé (1959). Fia ifj. Harangozó Gyula, balettművész, koreográfus. Állandó asszisztense, balettjei későbbi betanítója felesége, Hamala Irén volt (1921–1997). Harangozó Gyula címmel portréfilmet készített róla a Magyar Televízió 1965-ben, Banovich Tamás rendezésében.
Az emlékére létrehozott Harangozó Gyula-díjat évente március 15-én adják át. 2008. április 19-én és 20-án a Magyar Állami Operaház kétrészes emlékműsort rendezett a tiszteletére, amelyen A csodálatos mandarint, valamint a Johann Strauss zenéjére készített vidám és ironikus Térzenét mutatták be.
Színpadi szerepei
[szerkesztés]- Aszafjev: Párizs lángjai - Gaspar
- Szabó Ferenc: Ludas Matyi - Döbrögi
- Kenessey Jenő: A keszkenő - kasznár
- Falla: A háromszögletű kalap - kormányzó
- Csajkovszkij: Diótörő - Droselmeyer
- Bartók: A csodálatos mandarin - az öreg gavallér, Mandarin
- Milhaud: Francia saláta - Tartaglia
- Cieplinski: Az infánsnő születésnapja - törpe
- Cieplinski: A fából faragott királyfi - fabáb
- Térzene - mecénás
- Delibes: Coppélia - Coppélius
Színpadi koreográfiái
[szerkesztés]- Csárdajelenet (1936)
- Poloveci táncok (1938)
- Francia saláta (1938)
- Csajkovszkij: Rómeó és Júlia (1939 és 1955)
- Bartók Béla: A csodálatos mandarin (1945 és 1956)
- Vörösmarty Mihály: Csongor és Tünde (1946)
- Térzene (1948)
- Kodály: Czinka Panna (1948)
- Kacsóh Pongrác: János vitéz (1949)
- Molière: Gömböc úr (1950)
- Kenessey Jenő: A keszkenő (1951)
- Kadosa Pál: A huszti kaland (1951)
- Verdi: Aida (1952)
- Kodály Zoltán: Háry János (1952)
- Léo Delibes: Coppélia (1953)
- Csokonai Vitéz Mihály: Az özvegy Karnyóné és a két szeleburdiak (1953)
- Rimszkij-Korszakov–Muszorgszkij: Hovanscsina (1955)
- Bartók: A fából faragott királyfi (1958 és 1961)
- Nicola Benois: Seherezádé (1959)
- Suchon: Örvény (1959)
- Manuel de Falla: A háromszögletű kalap (1959)
- Fazekas Mihály–Szabó Ferenc: Ludas Matyi (1960)
- Alekszandr Porfirjevics Borogyin: Igor herceg (1961)
- Darius Milhaud: Francia saláta (1962)
- Saint-Saëns: Sámson és Delila (1963)
- Franz Schubert: Három a kislány (1951 és 1966)
- Erkel Ferenc: Bánk bán (1969)
Filmek
[szerkesztés]- Életre ítéltek! (1941)
- Egy tál lencse (1941)
- Dankó Pista (1941)
- Mágnás Miska (1949)
- Az életbe táncoltatott leány (1964)
Díjai, elismerései
[szerkesztés]- Kiváló művész (1951)
- Kossuth-díj (1956)
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Harangozó Gyula születési bejegyzése a Budapest VI. kerületi polgári születési akv. 1101/1908. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2019. október 7.)
- ↑ Szülei házasságkötési bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári házassági akv. 300/1905. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2019. október 7.)
Források
[szerkesztés]- Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4
- Magyar életrajzi lexikon IV: 1978–1991 (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6422-X
További információk
[szerkesztés]- Színházi Adattár Archiválva 2016. december 3-i dátummal a Wayback Machine-ben
- stop.hu
- Harangozó Gyula emlékkönyv; szerk., képvál. Szúdy Eszter, Magyar Táncművészeti Főiskola, Bp., 1994 (A magyar táncművészet nagyjai)
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.