Halász Előd
Halász Előd | |
Arcképe 1971 körül | |
Született | 1920. október 9. Budapest, Magyarország |
Elhunyt | 1997. június 28. (76 évesen) Budapest, Magyarország |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | magyar |
Foglalkozása | germán filológus, irodalomtörténész, lexikográfus, egyetemi tanár |
Kitüntetései | Lásd a Kitüntetések szakaszban |
Sírhelye | Farkasréti temető (942-49. fülke) |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Halász Előd témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Halász Előd (Budapest, 1920. október 9. – Budapest, 1997. június 28.) germán filológus, irodalomtörténész, nyelvész, tanszékvezető egyetemi tanár.
Kutatási területe: német irodalomtörténet, magyar-német lexikográfia.
Életpályája
[szerkesztés]Budapesten (azon belül Pesten) nevelkedett, atyja magyar-latin szakos középiskolai tanár volt, aki egy időben gimnázium igazgatói teendőket is ellátott. Fiát már ötéves korától nyelvekre taníttatta, németre és angolra. A budapesti német kolónia Damjanich utcai német nyelvű elemi és reálgimnáziumába, a Reichsdeutsche Schule-ba íratták be 1926-ban. 1938-ban érettségizett, s beiratkozott a Pázmány Péter Tudományegyetemre (ma ELTE), magyar-német szakra, magyar-német szakos középiskolai tanári oklevelet szerzett, 1942-ben doktorált Thienemann Tivadarnál Nietzsche és Ady c. tanulmányával. A budapesti Kemény Zsigmond Gimnázium rendes tanárává nevezték ki, egyben a pesti egyetem díjtalan tanársegédeként működött. Az 1945/46-os tanévtől a szegedi egyetemen germán filológiát és angol nyelv- és irodalmat tanított, majdnem négy évtizeden át a továbbiakban Szegeden oktatott és kutatott.[1]
1945-1984 között a szegedi egyetem (1962-től JATE) német tanszékén tanított, ugyanitt 1948-1984 között tanszékvezető egyetemi tanár, a tanszék munkájának szüneteltetése miatt 1950-1956 között szótárszerkesztéssel bízták meg, s a magyar és világirodalom oktatásával magyar szakosok számára. Közben 1950-1952 között vezette az Irodalomtörténeti Dokumentációs Központot és az MTA Irodalomtörténeti Főbizottságában volt tag. 1957-től újra szervezte és vezette a Német Nyelv- és Irodalom Tanszéket. Koltay-Kastner Jenő nyugalomba vonulása után 1968-ban átvette a nyugati nyelveket és irodalmakat (német, francia, olasz) oktató tanszékek irányítását. 1957-1960 között és 1965-1969 között a Bölcsészettudományi Kar dékáni posztját is ő töltötte be. 1970-től elindította az angol nyelv- és irodalom oktatását a szegedi Bölcsészettudományi Karon.[2]
Tudományos előmenetele: 1963-ban kandidátusi, 1973-ban akadémiai (nagydoktori) fokozat.[3] A szegedi egyetemen 1983/1984-es tanév végéig töltötte be a Német Nyelv- és Irodalom Tanszék vezetői posztját, ezután Budapestre költözött, 1984-ben nyugdíjazták.
1997-ben hunyt el, temetése július 11-én, pénteken 10 órakor volt a Farkasréti temetőben. Közvetlen hozzátartozója csak egy maradt, a felesége. Egyetlen leányuk, Eszter fiatalon, tragikus körülmények közt még Szegeden elhunyt. Özvegye Dr. Halász Elődné dr. Szász Annamária férje tiszteletére[4] létrehozta a Halász Előd Alapítványt tanulni vágyó fiatal germanisták megsegítésére.[5]
Munkássága
[szerkesztés]Halász Előd kiváló tanár, kiváló előadó volt a szegedi egyetemen, bár „áthallgatás” az ő tanári korszakában nem volt, mégis a német szakosokon kívül is számos más hallgató, köztük magyar-történelem, magyar-francia szakosok látogatták pl. Thomas Mann Varázshegy c. regényéről szóló előadásait. Kiváló tanítványokat nevelt, köztük Kanyó Zoltán (1940-1985) összehasonlító irodalomtörténész, utóbb az Összehasonlító Irodalomtörténeti Tanszék vezetője; Bernáth Árpád (sz. 1941) a Német Irodalomtudományi Tanszék vezetője,[6] Csúri Károly (sz. 1946) az Osztrák Irodalom és Kultúra Tanszék vezetője.[7] Természetesen nemcsak későbbi egyetemi oktatók voltak az ő jeles tanítványai, hanem mások is, köztük Veress Miklós költő, Suki Béla történelemtanár, filozófus, Bonyhai Gábor filozófiai szakfordító.
A szakmában nemzetközi tekintélye talán jelentősebb volt, mint a hazai. 1964-ben a Modern Nyelvek és Irodalmak Nemzetközi Szövetsége kongresszusra hívta az Amerikai Egyesült Államokba a regénymodellekről szóló előadásának megtartása végett, több amerikai városban is tartott előadást, Ann Arborban, San Franciscóban, Albuquerque-ben, Austinban.[8] Kapcsolatot tartott Thomas Mann özvegyével, s még sok híres személyiséggel.
Összefoglaló német irodalomtörténetet a magyarok számára Halász Előd óta (1971) még nem írt senki. Halász Előd irodalomtörténeti kutatásai mellett legjelentősebb teljesítménye a német-magyar és a magyar-német nagyszótár szerkesztése és közreadása.
Művei (válogatás)
[szerkesztés]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/77/Hal%C3%A1sz_El%C5%91d_aranygy%C5%B1r%C5%B1s_doktorr%C3%A1_avat%C3%A1son.jpg/220px-Hal%C3%A1sz_El%C5%91d_aranygy%C5%B1r%C5%B1s_doktorr%C3%A1_avat%C3%A1son.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dd/D%C3%ADszdoktorr%C3%A1_avat%C3%A1s_jobb_oldalon_az_els%C5%91_Hal%C3%A1sz_El%C5%91d_d%C3%A9k%C3%A1n_tal%C3%A1rban.jpg/220px-D%C3%ADszdoktorr%C3%A1_avat%C3%A1s_jobb_oldalon_az_els%C5%91_Hal%C3%A1sz_El%C5%91d_d%C3%A9k%C3%A1n_tal%C3%A1rban.jpg)
Irodalomtörténeti és nyelvészeti munkái
[szerkesztés]- Nietzsche és Ady. Budapest, 1942.[11]
- Baróti Dezső–Halász Előd–Sőtér Istvánː Magyar irodalomtörténet a tanítóképzők 2. oszt. számára. 1. r.; Tankönyvkiadó, Bp., 1951
- Szöveggyűjtemény a XX. század német irodalmából. Líra, epika, dráma; szerk. Halász Előd, Berczik Árpád; s.n., s.l., 1959
- Thomas Mann. Budapest, 1959
- A polgári tudat válsága és a modern regény szerkezeti problémái. Budapest, 1961[12]
- Gerhart Hauptmann. Budapest, 1962
- Halász Előd–Berczik Árpádː Német leíró nyelvtan; Tankönyvkiadó, Bp., 1966
- A német irodalom története 1-2. köt. Budapest, 1971[13]
- A német irodalom története, 1-2.; 2. bőv., jav. kiad.; Gondolat, Bp., 1987
- Nietzsche és Ady; 2. átdolg. kiad.; Ictus, Szeged, 1995
Szakcikkei
[szerkesztés]- Georg Trakl. Szeged, 1948. 16 p.
- Heinrich Böll. In: A német irodalom a 20. században. Budapest, 1966.
- Goethe. Acta Historiae Litterarum Hungaricarum, Szeged, 1982.
Szótárai
[szerkesztés]- Német-magyar szótár 1-2. (1952)
- Magyar-német szótár 1-2. (1957)
- Német-magyar kéziszótár (1969)
- Magyar-német kéziszótár (1973)
Társasági tagság
[szerkesztés]- Magyar Nyelvtudományi Társaság (1942-1997)
- Magyar Irodalomtörténeti Társaság (1949-1997)
- Internationale Lenau Gesellschaft (1965-?)
- Fédération Internationale des Langues et Littératures Étrangeres (1963-?)
- Thomas Mann Kreis (1968-?)
Kitüntetések
[szerkesztés]- Népköztársasági érdemérem arany fokozat (1948)
- Munka érdemrend arany fokozat (1969)
Irodalom
[szerkesztés]- Halász Előd hatvan éves; szerk. Neményi Kázmér, Salyámosy Miklós; JATE, Szeged, 1982
- Varga Ferenc (szerk.) (2007). In memoriam Halász Előd; inː Irások Halász Elődről. Szeged, Bába Kiadó ISBN 978-963-9717-59-6
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Kukorelli Katalin: Halász Előd emlékére. (Részletek) In: In memoriam Halász Előd i. m. 34-35.
- ↑ The History of Teaching and Researching English Studies at the University of Szeged/ by György E. Szőnyi
- ↑ Halász Elődöt 1948. augusztus 1-jén egyetemi tanárnak nevezték ki, de az 1952-ben bevezetett szovjet tudományos szisztéma szerint neki is kandidátusi és nagydoktori fokozatot kellett szerezni. Mindegyik más már kinevezett egyetemi tanárra ez vonatkozott, a Szegeden is működő tanárok közül pl. Várkonyi Hildebrand Dezső 1952-ben szerezte meg a kandidátusi fokozatot, Tettamanti Béla tanszékvezető egyetemi tanárként, nagy tudományos múlttal mögötte, élete végén írta meg nagydoktori disszertációját.
- ↑ 1976-1980 között a JATE BTK Angol Nyelv- és Irodalmi Tanszék vezetője.
- ↑ Halász Előd Alapítvány. [2007. november 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. augusztus 27.)
- ↑ 1993-2005.
- ↑ 1993-tól
- ↑ Veress Miklós: Az igazi hivatás. Beszélgetés dr. Halász Előd professzorral. In memoriam Halász Előd. i. m. 9. p.
- ↑ Aranygyűrűs doktorrá azokat avatták, akik az egyetemi doktorátusig bezárólag végig kitűnő tanulók voltak
- ↑ Középen Márta Ferenc rektor nyújtja át a díszdoktori oklevelet Galkin, Ilja Szavik moszkvai történész professzornak, bal felől Veres József, a JTK dékánja
- ↑ 1994-ben újra kiadták.
- ↑ Nagydoktori disszertációként nyújtotta be az MTA-hoz, de csak kandidátusi fokozatot kapott érte 1963-ban, tudományos szakmai oka ennek nem lehetett, az egyéb okok nem ismertek. 1964-ben nyújtott be az MTA-hoz nagydoktori értekezés tervezetet Thomas Mann magyar befogadása témakörben, de nem fogadták el.
- ↑ 1973-ban, 53 éves korában nyerte el a nagydoktori fokozatot kétkötetes német irodalomtörténetével, s érdekes módon nem az irodalom-, hanem a nyelvtudományok nagydoktorává nyilvánították szótárszerkesztéseire való tekintettel.
Források
[szerkesztés]- Új magyar irodalmi lexikon II. (H–Ö). Főszerk. Péter László. Budapest: Akadémiai. 1994. 750. o. ISBN 963-05-6806-3
- Szegedi egyetemi almanach: 1921-1995 (1996). I. köt. Szeged, Mészáros Rezső. Halász Előd lásd 129. p.
- Bernáth Árpád: Idegen nyelvi modern filológia. In A Szegedi Tudományegyetem múltja és jelene: 1921-1998 (1999). Szeged, Mészáros Rezső. pp. 138–156.
További információk
[szerkesztés]Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.