Farkas Ferenc (zeneszerző)
Farkas Ferenc | |
![]() | |
1971-ben | |
Életrajzi adatok | |
Született | 1905. december 15. Nagykanizsa |
Elhunyt | 2000. október 10. (94 évesen) Budapest |
Sírhely | Farkasréti temető |
Iskolái |
|
Pályafutás | |
Díjak |
|
Tevékenység |
|
Farkas Ferenc weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Farkas Ferenc témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Galántai Farkas Ferenc (Nagykanizsa, 1905. december 15. – Budapest, 2000. október 10.) kétszeres Kossuth-díjas és Erkel Ferenc-díjas magyar zeneszerző, érdemes és kiváló művész.
Életútja
[szerkesztés]A nemesi származású galántai Farkas család sarja. Apja, a római katolikus galántai Farkas Aladár (1874–1949), ezredes,[1][2][3] anyja, az ágostai vallású nemesi salfai Saly Blanka (1885–1966) asszony volt.[4] Apai nagyszülei, galántai Farkas Ferenc (1837–1908), balassagyarmati köz- és váltóügyvéd, Nógrád vármegye tiszti főügyésze és Reményi Franciska (1840–1893) asszony voltak.[5][6][7][8] Farkas Ferencné Reményi Franciska bátyja, a világ öt kontinensén ismert virtuóz Reményi Ede (1828–1898) zeneszerző, hegedűművész volt. Az anyai nagyszülei salfai Saly Antal (1859–1892), bajai gyógyszerész, és Kobelrausch Laura (1867–1928) voltak.[9] Farkas Ferenc zeneszerzőnek az apai dédszülei galántai Farkas Ferenc, aki uradalmi ispán volt Kemencén, Hont vármegyében, és a polgári származású Czeller Jozefa voltak.
Zenei tanulmányait 1922–27 között a Nemzeti Zenedében, majd a Liszt Ferenc Zeneművészeti Főiskolán Weiner Leónál, illetve Siklós Albertnél és Fejér Ferencnél. 1929–31 között a római Santa Cecilia Akadémián Ottorino Respighitől tanulhatott ösztöndíjasként. Hosszabb időt töltött külföldi színházaknál, például Párizsban. Később Bécsben és Koppenhágában is, ahol filmzenéket komponált Fejős Pál filmjeihez.
1927–29 között a Városi Színház (mai nevén Erkel Színház) korrepetitora és karmestere volt. Külföldről hazaérkezve 1935-41-ig a Székesfővárosi Felsőbb Zeneiskolában tanított. Ezt követően 1943-ig a kolozsvári Állami Zenekonzervatórium zeneszerzéstanára, majd igazgatója is volt, közben a Kolozsvári Nemzeti Színháznál a karigazgatói feladatokat is ellátta. 1945-46-ban a budapesti Operaház karigazgató-helyetteseként dolgozott, majd az általa alapított székesfehérvári zeneiskola igazgatója lett.
1949-től 1975-ig a Zeneakadémia zeneszerzés tanszakának vezetőjeként és tanáraként a ma ismert magyar zeneszerzők többségét tanította, mint például Ligeti Györgyöt, Kurtág Györgyöt, Vass Lajost, Kocsár Miklóst, Durkó Zsoltot, Bozay Attilát, Szokolay Sándort, Petrovics Emilt, Vujicsics Tihamért, Jeney Zoltánt, Vidovszky Lászlót.
A zeneszerzői pályáját meghatározó hatások között ott találjuk a magyar népzenei elemeket, a klasszikus hagyományt, az olasz és általában a mediterrán dallamosságot, valamint a tizenkétfokú technikát egyaránt. A zenei élet legkülönbözőbb területein végzett munkáinak köszönhetően egyedülállóan biztos, szuverén kompozíciós technikára tett szert valamennyi műfajban. Tudása, stílusismerete, gazdag invenciója, széles körű műveltsége és humanizmusa a nemzetközileg elismert, jelentős zeneszerzők sorába emelte. Művészete nemcsak a 20. század magyar zenéjében volt meghatározó jellegű, de új perspektívákkal gazdagította azt.
Nevét ma több zeneiskola viseli az országban.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/84/Farkas_Ferenc_s%C3%ADrja.jpg/250px-Farkas_Ferenc_s%C3%ADrja.jpg)
Díjai, elismerései
[szerkesztés]- 1932 Ferenc József-díj
- 1933 Liszt Ferenc-díj (zenekari Divertimentójáért)
- 1936, 1943 Klebelsberg-díj
- 1950 Kossuth-díj (a Csínom Palkó című daljátékáért)
- 1960 Erkel Ferenc-díj I. fokozata (a Cantus Pannonicus elismeréseként)
- 1965 Érdemes művész
- 1970 Kiváló művész
- 1975 Munka Érdemrend arany fokozata
- 1979 Herder-díj
- 1980 Babérkoszorúval ékesített Zászlórend
- 1986 Az Olasz Köztársasági Érdemrend lovagkeresztje
- 1991 Kossuth-díj
- 1994 Balatonlelle díszpolgára
- 1997 Magyar Örökség díj
- 2000 Bartók–Pásztory-díj
Főbb művei
[szerkesztés]Farkas Ferenc rendkívül sokoldalú és termékeny zeneszerző volt. Művészetére jelentős hatást gyakorolt egykori mestere, Respighi zenei stílusa. Latinos műveltségét és külföldön szerzett tapasztalatait kiegészítette a régi magyar zene és a népzene iránti vonzalom. Gyakran választotta művei témájául a magyar történelem egy-egy kiemelkedő eseményét. Számos magyar költő verse ihlette dalok, kantáták komponálására.
Az alábbiakban olvasható egy válogatás gazdag életművéből.
Színpadi művek
[szerkesztés]- A három csavargó – egyfelvonásos táncjáték (1932)
- A fülemüle (1941)
- A bűvös szekrény – kétfelvonásos vígopera (1942), Budapest, operaház
- Egy úr Velencéből (Casanova) – opera
- Furfangos diákok – táncjáték (1949)
- Csínom Palkó – daljáték (1950)
- daljátékok, rádió-daljátékok
- Vők iskolája – operett (1958)
- Vidróczki – zenés népopera (1964)
- Zeng az erdő
Zenekari művek
[szerkesztés]Rhapsodia Carpathiana, Bábtáncoltató szvit, Musica pentatonica, Gyász és vigasz
Trittico concertato, Concerto all’ Antica, Serenata concertante, Concertino rustico
Kamarazenei és szólóhangszerre írt művek
[szerkesztés]Régi magyar táncok, Chitaroedia Strigoniensis, Vonósnégyes, zongoradarab-ciklusok
Kórusművek, oratorikus és vokális művek
[szerkesztés]Szent János kútja – lírai kantáta Dsida Jenő verseire,
- Tinódi históriája Eger vár viadaláról,
Cantus Pannonicus – Janus Pannonius latin nyelvű verseire,
- Bontott zászlók,
- Aspriationes Principis,
- Vivit Dominus – kantáták,
- Ének vitéz Thury Györgyről – kantáta Nagykanizsa városa számára (1979)
- Szigetvár dicsérete – oratórium
- a capella kórusművek
- dalciklusok, például Gyümölcskosár
- Szent Margit mise
- Szent András mise
- Requiem
Színpadi kísérőzenék
[szerkesztés]Madách Imre: Az ember tragédiája c. drámájához és egyéb művekhez.
Filmzenék
[szerkesztés]Számtalan kísérőzenét komponált, többek között magyar, osztrák, dán, filmekhez, például
- 1942 Emberek a havason
- 1948 Forró mezők
- 1948 Egy asszony elindul
- 1950 Felszabadult föld
- 1950 Dalolva szép az élet
- 1952 Vihar
- 1953 A harag napja
- 1953 Rákóczi hadnagya
- 1953 Gyöngyvirágtól lombhullásig
- 1954 Simon Menyhért születése
- 1954 Hintónjáró szerelem
- 1955 Dandin György, vagy a megcsúfolt férj
- 1956 Keserű igazság
- 1959 Merénylet
- 1960 Csutak és a szürke ló
- 1960 Három csillag
- 1961 Két félidő a pokolban
- 1961 Puskák és galambok
- 1962 Fagyosszentek
- 1963 Pacsirta
- 1965 A kőszívű ember fiai I-II.
- 1966 Kárpáthy Zoltán
- 1966 Egy magyar nábob
- 1968 Egri csillagok I-II.
- 1970 Szerelmi álmok – Liszt I-II.
- 1973 Csínom Palkó
Diszkográfia
[szerkesztés]- Farkas Ferenc: Gyümölcskosár (Fruit Basket) – 12 dal szoprán szólóra, klarinétra, brácsára és zongorára (12 song for voice, clarinet, viola and piano), Weöres Sándor verseire, Omaggio a Pessoa – kantáta tenor szólóra, vegyeskarra és zenekarra (Cantata for tenor solo, mixed choir and orchestra), Hárs Ernő fordítása, Rózsamadrigál (Rose Madrigal) – vegyeskarra (for mixed choir a capella), Weöres Sándor versére, Correspondances – Nyolc darab zongorára (Huit pièces pour le piano), Aspirationes Principis – Rákóczi-kantáta – tenor, bariton szólóra és zenekarra (cantata for tenor, baritone and orchestra)
(P) 1978, 1979, 1986, 1988 Hungaroton (C) 2000 Hungaroton Records LTD.
- Farkas Ferenc: KÓRUSMŰVEK (Choral works)
2005 Hungaroton HCD 32324
- Farkas Ferenc: KANTÁTÁK: Cantus Pannonicus – Cantata ex carminibus Jani Pannoni (1959) Szent János kútja (Saint John's Fountain) (1945-46) – lírikus kantáta (a liric cantata) Vivit Dominus (1981-82) Psalmus Davidis XVII. per coro misto ed orchestra Tavaszvárás (Waiting of Spring – cantata) (1967)
(P) 1961, 1960, 1986. Hungaroton (C) 1999 Hungaroton Records LTD.
- Farkas Ferenc: NOTTURNO – ARS NOVA Énekegyüttes: Kórusművek (Choral Works), Az Öröm illan (Joy is Transient) (1962), Három vegyeskar Tóth Árpád verseire (Three Choruses on poems by Árpád Tóth), Pataki diákdalok a XVIII. századból (Students' Songs from Sárospatak – XVIII. c.), Pusztai vázlatok (Heide-Skizzen) (1980), Öt darab vegyeskarra (Five Pieces for Mixed Choir), Éjszakai gondolatok (Pensieri notturni) (1982) – M. Buonarotti.
(P) 2000 Hungaroton Records LTD.
- Farkas Ferenc: ZENEKARI MŰVEK, vezényel: Lehel György, Farkas András, Sándor Frigyes, Ferencsik János. Furfangos diákok (táncjáték) – szvit (The Sly Students – suite 1950), Concertino all'antica (1969), Piccola musica di concerto (1961), Concertino IV. (1984) oboára és vonószenekarra (for Oboe & Strings), Gyász és vigasz -Fejős Pál emlékére (Planctus et consolationes – In memoriam Pál Fejős 1965)
(P) 1956, 1968, 1987. Hungaroton (C) 1999 Hungaroton Records LTD.
- Számos hangfelvétel készült műveiből a Magyar Rádióban.
Kötetei
[szerkesztés]- Vallomások a zenéről. Farkas Ferenc válogatott írásai; szerk. Gombos László, előszó Berlász Melinda; Püski, Budapest, 2004
Források
[szerkesztés]- Ki kicsoda a magyar zeneéletben? (szerk. Székely András) – Zeneműkiadó, Budapest, 1988
- Gombos László: Vallomások a zenéről – Farkas Ferenc válogatott írásai – Püski, 2004. ISBN 963 9906 97 2 Gyomai Kner Nyomda
- A bűvös szekrény
- Portré a www.operakonyv.hu oldalon
- Irodalomjegyzék Farkas Ferencről – Nagykanizsán
- Farkas Ferenc és Nagykanizsa
- Farkas Ferenc hivatalos honlapja
- Műismertető
- Filmtörténet
- A Szent János kútja két tétele meghallgatható (mp3)
- Ujfalussy József: Farkas Ferenc; Zeneműkiadó, Budapest, 1969 (Mai magyar zeneszerzők)
- Gombos László: Farkas Ferenc; Mágus, Budapest, 2004 (Magyar zeneszerzők)
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ familysearch.org Farkas Aladár keresztelői lapja
- ↑ familysearch.org - Nagykanizsa - Polgári anyakönyvek - Farkas Ferenc születése
- ↑ Országos Széchényi Könyvtár - gyászjelentések - nemes Farkas Aladár ezredes
- ↑ Országos Széchényi Könyvtár - gyászjelentések - nemes Farkas Aladár ezredesné Saly Blanka
- ↑ Országos Széchényi Könyvtár - gyászjelentések - galántai Farkas Ferenc
- ↑ Országos Széchényi Könyvtár - gyászjelentések - Farkas Ferencné Reményi Franciska
- ↑ familysearch.org Farkas Ferenc - Kemence, Hont, Hungary - 1837 - Keresztelő
- ↑ familysearch.org Balassagyarmat - halálak - 1908 - galántai Farkas Ferenc
- ↑ Nemzeti Ujság, 1928. szeptember (10. évfolyam, 198-220. szám)
Angolul
[szerkesztés]Farkas Ferenc emlékezetére
[szerkesztés]- Búcsúztató beszéd – P. E.[halott link]
- Farkas Ferenc évszázada. Irta: Petrovics Emil. In: Muzsika, 2005. december
- Nekrológ – Új Ember 2000.
- Farkas Ferenc emlékszoba: A Magyar Nemzeti Múzeum Rákóczi Múzeumában, Sárospatakon
- Hangverseny F. F. születésének 100. évfordulója tiszteletére – Magyar Rádió
- Jeles magyarok: 100 éve született Farkas Ferenc
A Magyar Posta alkalmi bélyeget bocsátott ki Farkas Ferenc születésének századik évfordulója alkalmából.
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.