Baka-piramis
Nagy gödör | ||||||||||||||
![]() | ||||||||||||||
Építtető: Baka | ||||||||||||||
Ókori neve |
s.b3-b3.k3(…) | |||||||||||||
Épült | i. e. 26–25. század | |||||||||||||
Típusa | valódi piramis | |||||||||||||
Magassága | ismeretlen (ma 0) | |||||||||||||
Alap élhossza | kb. 210 méter | |||||||||||||
Anyaga | mészkő és vörös gránit | |||||||||||||
Szatelliták száma | nincs | |||||||||||||
Hajógödrök száma | nincs | |||||||||||||
Kamrák száma | 1 | |||||||||||||
Elhelyezkedése | ||||||||||||||
![]() |
Baka piramisa a Zavijet el-Arjan-i négy királypiramis egyike. A másik három azonban a III. dinasztia korából származó lépcsős piramis, míg Baka sírja IV. dinasztia korabeli és valódi piramis. Mai állapota miatt a piramist leginkább nagy gödör néven említik a helyiek. A piramis Richard Lepsius listáján az L XIII. számú.
Az építtető, Baka személye is rejtélyes, így azt sem tudni, hogy miért éppen ide, az egy évszázaddal korábbi királytemetkezés helyszínére tért vissza. A Hufu halálát követő időszak egészen Menkauréig kevéssé ismert. Az azonban bizonyos, hogy a Hufut megelőző időszakban nem volt szokás a királysírokat olyan szorosan egymás mellé építeni, mint amilyent a gízai piramismezőn tapasztalhatunk. Dzsedefré Abu Roásban épített sírt, Hafré Hufué mellé, ezután Baka megint messze innen, Menkauré újra Gízában, végül Sepszeszkaf nemcsak Gízát hagyta el, hanem a piramisformát is.
Feltárása
[szerkesztés]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9c/Baka2.png/150px-Baka2.png)
Richard Lepsius 1842–1846-os expedíciója alkalmával írták le először. Első feltárását Alessandro Barsanti végezte 1905 és 1912 között. A két világháború akadályozta a régészeti munkálatokat. Utoljára 1954-ben egy filmforgatás apropóján ásták ki újra a homokból, mivel azóta szigorúan őrzött katonai terület. A piramisról ma is csak annyit tudunk, amennyit a 20. század közepén lehetett tudni.
Először a III. dinasztia korára tették az építését, mivel a környéken még három lépcsős piramis van, amely típus királysír esetén csak arra a korra jellemző. Ugyanígy a megközelítést biztosító rámpa is a lépcsős piramisok lejáratához hasonlít, nem a IV. dinasztia idejének aknafolyosóira. Ráadásul a piramison talált feliratokat Nebka-ként olvasták.
Ugyanezt a nevet ma már inkább Baka-ként betűzik. A bejárati folyosó sem egyedülálló a IV. dinasztiában, mert Dzsedefré piramisában pontosan ugyanilyen található. Már Barsanti talált egy olyan kődarabot, amelyre Dzsedefré nevét írták, ennek alapján többen (például Vaszil Dobrev) úgy gondolják, hogy ez a piramis Dzsedefré valódi sírja, míg az Abu Roás-i csak egy naptemplom. Végül Jean-Philippe Lauer a kőtömbök kialakítása, egymásra helyezésének módja alapján végleg átsorolta a IV. dinasztiába.
A piramis jellemzői
[szerkesztés]A „Nagy Gödör” nem más, mint a „nyitott gödör” módszerével készített lejáró rámpa maradványa, amelynek végén a sírkamra található. Az általános vélekedés szerint magát a piramist éppcsak elkezdték építeni, amikor abbahagyták. Tervezett mérete körülbelül 210×210 méteres volt, tehát alig maradt el a két legnagyobbtól. Van azonban olyan vélemény is, miszerint a sírból viszonylag nagy rész elkészült, és utólag bontották vissza, máshol felhasználva a kész építőanyagot. Köztük a kamrát és a folyosót egykor befedő hatalmas gránitmonolitokat is, és ezért fedetlen a mai állapot. Az újrafelhasználó Hafré vagy Menkauré lehetett. Menkauré piramisában ugyanúgy sok vörös gránitot lehet találni, mint a Baka-piramisban.
A rámpa 106 méter hosszú és északról délre lejt. 21 méteres mélységben ér véget. A piramis tengelyébe tervezték, a sírkamra pontosan az alapnégyzet közepén, az átlók metszéspontja alatt van. A sírkamra padlózata már készen állt (ez az adat összevethető Hufu piramisának föld alatti kamrájával, amelynek egyáltalán nincs padlója). A sírkamra nyugati részén már ott áll a 3,15×2,22×1,50 méteres méretű, rózsaszínű gránitból faragott szarkofág. Barsanti a fedelét is megtalálta, amely 43 centiméter vastag. A koporsó ugyan már üresen került elő, de temettek bele.
A piramist egykor kerítésfal vette körül 465×420 méteres területen. A piramiskörzet egyéb szokásos elemei közül kultikus piramis és királynői piramis, valamint bárkagödör nem került elő. A kerítésfal déli falának keleti részén egy halotti templom valószínűsíthető. Völgytemplom szintén ismeretlen.
-
A piramiskörzet alaprajza
-
Axonometrikus metszet
-
Keresztmetszet
-
1912-es fénykép a rámpáról
-
1912-es fénykép a sírkamráról
-
1905-ös fénykép a szarkofágot körülvevő kőtömbökről
-
A szarkofág rajza
Kapcsolódó cikkek
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- Valloggia, Michel. A IV. dinasztia „befejezetlen” piramisai, in: Hawass, Zahi (szerk). A piramisok rejtett kincsei, Pécs: Alexandra, 231. o. (2003). ISBN 963-368-533-8
- Siliotti, Alberto. Egyiptomi piramisok. Gabo Kiadó (1998). ISBN 963-8009-55-1, pp.93.
- Rainer Stadelmann: Die ägyptischen Pyramiden. Vom Ziegelbau zum Weltwunder. Zabern, Mainz 1997 (3. Auf.). ISBN 3-8053-1142-7
- Miroslav Verner: Die Pyramiden. Rowohlt, Hamburg 1999. ISBN 3-4996-0890-1
- Zahi Hawass: Die Schätze der Pyramiden. Weltbild-Verlag, ISBN 3-8289-0809-8
előző: Hafré-piramis |
következő: Menkauré-piramis |
III. dinasztia | lépcsős piramis · eltemetett piramis · réteges piramis · L–I · Zavijet el-Mejtin-i piramis · omboszi piramis · hierakónpoliszi piramis · elephantinéi piramis · edfui piramis · abüdoszi piramis · szilai piramis · álpiramis | |
---|---|---|
IV. dinasztia | ||
V. dinasztia | I. Hentkauesz-piramisa · Uszerkaf-piramis · Szahuré-piramis · Noferirkaré-piramis · II. Hentkauesz piramisa · Noferefré-piramis · Sepszeszkaré-piramis · Niuszerré-piramis · L–XXIV · fejetlen piramis · őrszem · Unisz-piramis | |
VI. dinasztia | ||
VIII. dinasztia | ||
XII. dinasztia | Reherisefnaht-piramis · I. Amenemhat piramisa · I. Szenuszert piramisa · II. Amenemhat piramisa · II. Szenuszert piramisa · III. Szenuszert piramisa · fekete piramis · fehér piramis · Noferuptah-piramis · IV. Amenemhat piramisa · Szobeknofruré-piramis | |
Második átmeneti kor | Ameni Kemau piramisa · ismeretlen Abu Roás-i piramis · Dzsehuti-piramis · Hendzser-piramis · SAK S 3 · SAK S 7 | |
XVIII. dinasztia | Jahmesz-piramis |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.