כ"ה בסיוון
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
כ"ה בסיוון הוא היום העשרים וחמישה בחודש התשיעי
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים וחמישה בחודש השלישי
למניין החודשים מניסן. כ"ה בסיוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי וחמישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגה".
חגים ואירועים
- יום טוב במגילת תענית על שהגויים שדרשו את ארץ ישראל נוצחו בוויכוח ועזבו[1]
- תענית צדיקים על שנהרגו בו שלושה מעשרת הרוגי מלכות; רבן שמעון בן גמליאל, רבי ישמעאל בן אלישע כהן גדול ורבי חנינא סגן הכהנים (ראה לקמן ב'נפטרו')[2]
אירועים היסטוריים
- ג'תתכ"ז (67 לספירה) – נכבש יפיע, הכפר הגדול בגליל, על ידי הרומאים במרד הגדול[3]
- ד'תתקפ"א – עלילת דם בארפורט במהלך מסע הצלב החמישי. נשרפו כעשרים יהודים.
- ה'תרפ"ב – חבר הלאומים אישר את המנדט הבריטי על ארץ ישראל
- ה'תשי"ב – פייר מנדס פראנס נבחר לראש ממשלת צרפת
- ה׳תשמ״ד - עמותת חיים מיוסדת ע״י פרופ׳ רינה זייצוב והורים לילדים חולי סרטן במחלקה האונקולוגית במרכז הרפואי בלינסון, ישראל
- ה'תשמ"ה – טיסה 847 של TWA לביירות נחטפת על ידי החזבאללה
- ה'תשס"ב – מכונית תופת מתפוצצת בסמוך לקו 830 בצומת מגידו. בפיגוע נהרגו 17 בני אדם ו-43 נפצעו
נולדו
- ה'שנ"א – יוסף שלמה דלמדיגו, המכונה גם יש"ר מקנדיה, רב, פילוסוף, רופא, מתמטיקאי ואסטרונום (נפטר ה'תט"ז)
- ה'תר"ם – הרב שניאור זלמן גרליק, הרב הראשון של כפר חב"ד ומהתלמידים הראשונים בישיבת תומכי תמימים בלובביץ' (נפטר ה'תשל"ד)
- ה'תרע"ו – יצחק דנציגר, פסל ואדריכל-נוף ישראלי, ממייסדי הסגנון הכנעני (נפטר ה'תשל"ז)
- ה'תש"ד – אביגדור קהלני, איש צבא ופוליטיקאי ישראלי
- ה'תש"ז – אליקים רובינשטיין, היועץ המשפטי לממשלה לשעבר ושופט בית המשפט העליון
- ה'תשי"ג – יוסי יונה, פרופסור לפילוסופיה של החינוך וחבר כנסת מהעבודה
- ה'תשל"ג – הרב חיים נבון, רב, סופר ופובלוציסט
נפטרו
- ג'תתכ"ח – רבן שמעון בן גמליאל הזקן ורבי ישמעאל כהן גדול הוצאו להורג, סמוך לחורבן בית שני
- רבי חנינא סגן הכהנים חכם מהדור הראשון של התנאים
- ה'תרל"ו – רבי דוב בעריש מביאלה, ממלא מקומו של הרבי הצעיר מוורקה
- ה'תרמ"ו – הרב חיים סופר, רב במונקאטש ובפשט שבהונגריה, מחבר ספר התשובות מחנה חיים (נולד ב-ה'תקפ"ב)
- ה'תרצ"ג – יוסף רוזנבלט (יוסל'ה רוזנבלט), חזן ומלחין (נולד ב-ה'תרמ"ב)
- ה'תש"ז – משה המאירי (אוסטרובסקי), ממנהיגי המזרחי (נולד ב-ה'תרמ"ו)
- ה'תשנ"ג – הרב ראובן פיין, ראש ישיבה בישיבת בית מאיר בבני ברק ובישיבת תורה ודעת בניו יורק (נולד ב-ה'תרפ"ד)
- ה'תשנ"ה – יונה סאלק, ממציא החיסון לפוליו (נולד ב-ה'תרע"ה)
- ה'תשס"א – הרב ברוך שמעון שניאורסון, ראש ישיבת טשעבין (נולד ב-ה'תרע"ג)
- ה'תשס"ז – הרב שמעון גרשון רוזנברג (שג"ר), ראש ישיבת שיח יצחק ופילוסוף דתי (נולד ב-ה'תש"י)
- ה'תש"ע – הרב מרדכי אליהו, פוסק ומנהיג רוחני, בן למשפחת רבנים מבגדאד, הראשון לציון והרב הראשי לישראל (נולד ב-ה'תרפ"ט)
הערות שוליים
- ^ כך על פי הגרסה שלפנינו במסכת תענית פרק ג'. על פי הגרסה בתלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף צ"א, עמוד א', הדבר אירע בכ"ד בניסן.
- ^ אורח חיים, סימן תק"פ, סעיף ב'.
- ^ יוסף בן מתתיהו, תולדות מלחמת היהודים עם הרומאים, ספר ג, פרק ז, פסקה לא.
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.