כ"ב בשבט
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
כ"ב בשבט הוא היום העשרים ושניים בחודש החמישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושניים בחודש האחד עשר למניין החודשים מניסן.
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד כ"ב שבט היא ברוב השנים פרשת משפטים. אבל אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) פרשת בר המצווה היא פרשת יתרו.
חגים ומועדים
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/he/thumb/a/ac/HPIM432.jpg/250px-HPIM432.jpg)
- תענית ציבור ופורים שני ליהודי ליוורנו
- יום גוש קטיף (מצוין במערכת החינוך)[1].
אירועים היסטוריים
- ביטול גזירת הקיסר קליגולה להצבת פסל שלו בבית המקדש (מגילת תענית, פרק י"א)
- ה'תק"ב – נקבע "פורים שני של ליבורנו", על הצלת הקהילה מרעידת אדמה
- ה'תש"ג – נוסד הקיבוץ בארות יצחק
- ה'תש"ח – 3 הרוגים בפיצוץ במערכת העיתון Jerusalem Post
- ה'תש"י – נוסד היישוב ניר עציון לזכר כפר עציון
- ה'תשי"ד – משה שרת מציג את ממשלתו (החמישית במנין הממשלות) בפני הכנסת
- ה'תשי"ח – נחקק חוק יסוד: הכנסת על ידי הכנסת השלישית. החוק עוסק באורך כהונתה של הכנסת, שיטת הבחירות, הזכות לבחור ולהיבחר, כהונת חברי הכנסת, חסינות חברי הכנסת ובנייני הכנסת, עבודת הכנסת, עבודת ועדות הכנסת ועוד
- ה'תשל"ז – היישוב נצר חזני עולה לקרקע על אדמת גוש קטיף.
- ה'תשס"ו – דייוויד אירווינג נידון ל-3 שנות מאסר על הכחשת השואה
נולדו
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3b/Pinhas_Lavon.jpg/200px-Pinhas_Lavon.jpg)
- ה'תקפ"ג – רבי צדוק (רבינוביץ') הכהן מלובלין, אחד מהיוצרים המקוריים והפוריים ביותר מבין גדולי החסידות. שייך לחסידות איזביצה ראדזין, אם כי הושפע גם מספרי ברסלב וחב"ד. (נפטר ט' באלול ה'תר"ס)
- ה'תרס"ח – הרב שלום משאש, רב ופוסק מיהדות מרוקו. מחברם של ספרי הלכה ומחשבה. כיהן כרבה הראשי של העיר קזבלנקה במרוקו ואחר כך כרבה הראשי של כל מרוקו, וכן כרב הראשי של ירושלים במשך 25 שנה (נפטר י' בניסן ה'תשס"ג)
- ה'תרפ"ז – יצחק חופי, איש הפלמ"ח, אלוף פיקוד הצפון בזמן מלחמת יום הכיפורים וראש המוסד (נפטר בה'תשע"ד)
- ה'תש"ב – רבי מנחם נחום טברסקי, האדמו"ר מצ'רנוביל בבני ברק
- ה'תשי"ז – חגי סגל, עיתונאי, פובליציסט ופעיל ימין ישראלי
- ה'תשכ"ה – הרב שי פירון, חבר הכנסת ושר ממפלגת יש עתיד
- ה'תשל"ז – דודו טסה, זמר ומוזיקאי ישראלי
- ה'תשל"ח – הרב יואל קפלן, רבה של אלבניה ושליח חב"ד לסלוניקי, יוון ומדינות הבלקן הסמוכות.
נפטרו
- ה'ת"ק – רבי יעקב פופרש כ"ץ, אב"ד וראש ישיבה בפרנקפורט דמיין, מחבר שו"ת שב יעקב
- ה'תרי"ט – רבי מנחם מנדל מקוצק, מייסד חסידות קוצק
- ה'תר"ך – יצחק בר לווינזון (ריב"ל) – חלוץ תנועת ההשכלה ברוסיה (נולד ה'תקמ"ח)
- ה'תרמ"ח – רבי יהודה לייב איגר, מכונה "רבי לייבל'ה איגר מלובלין", מייסד חסידות לובלין
- ה'תש"ט – הרב יונה כהן (פולטבר), מארגן "הבריחה הגדולה" של אלפי חסידי חב"ד מרוסיה בשנים ה'תש"ו וה'תש"ז
- ה'תשט"ז – הרב חיים פסחוביץ, היה רב ליטאי, שנטה בסוף ימיו בירושלים, לקומוניזם
- ה'תש"ל – אריה בן-אליעזר, איש התנועה הרוויזיוניסטית והאצ"ל וחבר הכנסת מטעם תנועת החרות וגח"ל (נולד ב-ה'תרע"ד)
- ה'תשל"ו – פנחס לבון, מזכ"ל ההסתדרות ושר הביטחון, עמד במרכז "הפרשה" (נולד ב-ה'תרס"ד)
- ה'תשמ"ז – מאיר יערי, מראשי מפלגת הפועלים המאוחדת (מפ"ם)
- ה'תשמ"ח – הרבנית חיה מושקא שניאורסון אשת הרבי מלובביץ'
- ה'תשע"ד – הרב יעקב גלינסקי, מגיד מישרים ומראשי תנועת המוסר בארץ ישראל
הערות שוליים
- ^ למעלה מ-700 בתי ספר יציינו את "יום גוש קטיף" - חדשות חינוך, באתר ערוץ 7 חדשות, פוליטיקה, תרבות, יהדות ועוד
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.