Neuschwanstein
Wikipediasta
Neuschwansteinin linna | |
---|---|
Schloss Neuschwanstein | |
![]() Neuschwansteinin linna. |
|
Sijainti | Schwangau, Saksa |
Koordinaatit | |
Rakennustyyppi | Palatsi |
Valmistumisvuosi | 1892 |
Suunnittelija | Christian Jank, Eduard Riedel, Georg Dollman, Julius Hoffman, Peter Herwegen, Michael Welter |
Rakennuttaja | Ludvig II |
Runkorakenne | tiili, graniitti, teräs |
Julkisivumateriaali | rapattu kivi |
Pituus | 150 m |
Korkeus | 45–65 m |
Huoneistoala | 6 000 m² |
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla |
Neuschwansteinin linna (saks. Schloss Neuschwanstein, ’uusi joutsenkivilinna’) on vuosina 1868–1892[1] keskiaikaiseen ritarilinnatyyliin rakennettu linna Etelä-Saksassa Baijerissa Füssenin ja Schwangaun kaupungin lähellä.[2]
Baijerin kuningas Ludvig II rakennutti linnan yksityiseksi residenssikseen.[3] Hän kuitenkin kuoli vuonna 1886,[4] ennen kuin linna ehti valmistua. Linnan suunnitteli teatterilavastaja Christian Jank, ja sen toteuttajina olivat aluksi arkkitehti Eduard Riedel, vuodesta 1874 alkaen arkkitehti Georg Dollman ja vuodesta 1886 lähtien arkkitehti Julius Hoffman.[5] Sisustuksen suunnittelivat Peter Herwegen ja taidemaalari Michael Welter.[6]
Neuschwansteinin linna avautui yleisölle vuonna 1886 seitsemän viikkoa kuninkaan kuoleman jälkeen. Rakennus on nykyisin Saksan suosituimpia nähtävyyksiä. Siellä vierailee vuosittain noin 1,4 miljoonaa ihmistä.[1] Se on myös ollut Walt Disneyn elokuvan Prinsessa Ruusunen satulinnan esikuva. Inspiraation Disneylandin Prinsessa Ruususen linnan rakentamiseen Disney sai vieraillessaan linnassa vaimonsa Lillianin kanssa.[7][8]
Rakentaminen
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Linnan rakentaminen alkoi vuonna 1868.[1] Rakennustöihin osallistui päivittäin 200–300 miestä.[3] Kuningas muutti asumaan keskeneräiseen linnaan vuonna 1886, kun rakennustyöt olivat jatkuneet jo liki 20 vuotta ja ehti asua palatsiosan huoneissa vain 11 päivää. Linna ei sisältänyt tiloja hoville, vaan ainoastaan Ludvig II:lle ja palvelijakunnalle. Kuningas omisti linnan itsensä lisäksi säveltäjä Richard Wagnerille.[9]
Palatsi ei ehtinyt koskaan valmistua kokonaan. Monet kerrokset ovat täysin keskeneräisiä, 200 huoneesta ehti valmistua vain 15, ja valtaistuinsalista puuttuu valtaistuin.[9]
Sisustus
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4e/Neuschwanstein_drawing_room_00182u.jpg/250px-Neuschwanstein_drawing_room_00182u.jpg)
Kuninkaan tarkoituksena oli elää linnassa sitä sadunhohtoista taruelämää, jota hän ihaili Richard Wagnerin oopperaesityksissä. Huoneiden sisustus suunniteltiin Wagnerin oopperoiden ja vanhojen saksalaisten tarinoiden mukaan. [10] Linnan sisustuksessa on esillä myös kuninkaan vaakunalintu joutsen.[3][11]
Huonetiloissa on runsaasti August Spiessin, Wilhelm Hauschildin, August von Heckelin ja Josef Aignerin seinämaalauksia, joiden aiheina ovat muun muassa Nibelungin sormus, Tristan ja Isolde, Parsifal, Tannhäuser ja Lohengrin.[12]
Ludvigin lempiväriä kuninkaansinistä on käytetty runsaasti. Huoneet on kuorrutettu jalopuulla, kullalla, silkillä, sametilla ja kristallilla. Bysanttilaistyylisessä valtaistuinsalissa marmoriportaat johtavat tasanteelle, jolla norsunluusta ja kullasta valmistetun valtaistuimen piti olla.[13][14] Kaksikerroksinen valtaistuinsali on 15 metriä korkea.[9]
Makuuhuoneen runsaan uusgotiikan tyylisen sisustuksen suunnitteli Peter Herwegen, puuosien kaiverruksesta vastasi Anton Pössenbacher.[15] Pukeutumis- ja peilipöydän pesuteline on joutsenen muotoinen Lohengrin-oopperan innoittamana. Erityinen luomus on tippukiviluola eli grotto, jossa on keinotekoiset pienet vesiputoukset ja värivalot. Luolan ja näköalaparvekkeen välissä on liukuva lasiovi.[16][17]
Ludvigin linnoissa käytettiin huipputekniikkaa. Kuningas saattoi istua vesiklosetissa ja peseytyä simpukan mallisessa pesualtaassa, johon tuli lämmin vesi joutsenen mallisesta hanasta. Myös siihen aikaan huippumoderneihin keittiöihin tuli lämmin ja kylmä vesi. Linnassa on ilmakanavalämmitys, sähkövalot, hissi, puhelin ja sähköinen valosignaaleilla toimiva soittokellojärjestelmä.[13][18]
Kuvia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Ulkonäkymiä
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]-
Ilmakuva lounaasta
-
Linna luoteesta
-
Linna pohjoisesta
-
Linna idästä
-
Ilmakuva kaakosta
Lähietäisyydeltä
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]-
Galleria
-
Itätorni
-
Itäportti
-
Itäportti sisäpihan puolelta
-
Linnan sisäpiha
Sisäkuvia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]-
Valtaistuinsali
-
Laulajien sali
-
Makuuhuone
-
Ruokasali
-
Työhuone
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ a b c Schloss Neuschwanstein heute – Besucherrekorde und Erhaltungsprobleme www.neuschwanstein.de. Bayerische Verwaltung der staatlichen Schlösser, Gärten und Seen. Viitattu 9.3.2018. (englanniksi)
- ↑ Bayerische Schlösserverwaltung | Neuschwanstein Castle | Tourist info | How to get there www.neuschwanstein.de. Viitattu 9.8.2019. (englanniksi)
- ↑ a b c Bayerische Schlösserverwaltung | Neuschwanstein Castle | Idea and History www.neuschwanstein.de. Viitattu 31.12.2022.
- ↑ Ludvik II Tietosanakirja osa 5, palsta 1191–1192. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1916
- ↑ Neuschwanstein Castle, History, Description, & Facts Encyclopedia Britannica. Viitattu 9.8.2019. (englanniksi)
- ↑ Banham, Joanna: Encyclopedia of Interior Design, s. 750–751. Routledge, 1997. ISBN 9781136787584. Teoksen verkkoversio (viitattu 9.8.2019). (englanniksi)
- ↑ Gibbs, Lynn: Disney: 10 Things To Know About Bavaria’s Neuschwanstein Castle Before Going TheTravel. 21.9.2019. Viitattu 31.12.2022. (englanniksi)
- ↑ The castle behind Disney’s castle Orange County Register. 15.6.2012. Viitattu 31.12.2022. (englanniksi)
- ↑ a b c Baijerin satulinnat tunturisusi.com. Viitattu 9.3.2018.
- ↑ Bayerische Schlösserverwaltung | Neuschwanstein Castle | Idea and History | Sagas www.neuschwanstein.de. Viitattu 31.12.2022.
- ↑ Bayerische Schlösserverwaltung | Neuschwanstein Castle | Idea and History | Swan Knight www.neuschwanstein.de. Viitattu 31.12.202.
- ↑ Idea and History Sagas neuschwanstein.de. Viitattu 9.8.2019. (englanniksi)
- ↑ a b Matkalla Maailmalla matkallamaailmalla.fi. Arkistoitu 10.3.2018. Viitattu 9.3.2018.
- ↑ Bayerische Schlösserverwaltung | Neuschwanstein | Tour of the castle | Throne hall www.neuschwanstein.de. Viitattu 9.8.2019.
- ↑ Idea and History Neuschwanstein Castle – an example of Historicism neuschwanstein.de. Viitattu 9.8.2019. (englanniksi)
- ↑ Bayerische Schlösserverwaltung | Neuschwanstein | Tour of the castle | Grotto and Conservatory www.neuschwanstein.de. Viitattu 9.8.2019.
- ↑ Bayerische Schlösserverwaltung | Neuschwanstein | Tour of the castle | Grotto and Conservatory www.neuschwanstein.de. Viitattu 31.12.2022.
- ↑ Knapp, Gottfried & Bunz, Achim: Neuschwanstein (Opus 33). Edition Axel Menges, 1999. ISBN 9783930698332. Teoksen verkkoversio (viitattu 9.8.2019). de
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Neuschwanstein Wikimedia Commonsissa
- Neuschwansteinin linna.
- Virtuaalikierros Neuschwansteinin linna (Arkistoitu – Internet Archive).
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.