Zgrada Predsjedništva Bosne i Hercegovine
Zgrada Predsjedništva Bosne i Hercegovine | |
---|---|
![]() | |
Opće informacije | |
Vrsta | Službena rezidencija |
Arhitekturni stil | Renesansa |
Lokacija | Općina Centar, Sarajevo |
Adresa | Maršala Tita 16 |
Država | ![]() |
Koordinate | 43°51′28″N 18°24′51″E / 43.8578°N 18.41412°E |
Trenutni stanari | Predsjedništvo Bosne i Hercegovine |
Početak izgradnje | 1884. |
Izgrađeno | 1886. |
Gazda | Vlada Bosne i Hercegovine |
Dizajn i izgradnja | |
Arhitekt | Josip Vancaš |
Ostale informacije | |
Veb-sajt | predsjednistvobih.ba/zgr-konak |
Zgrada Predsjedništva Bosne i Hercegovine nalazi se u sarajevskoj općini Centar, između važnih prometnica koje grad sijeku pravcem zapad-istok. Izgrađena je u vrijeme austrougarske uprave, kao zdanje Zemaljske vlade za BiH, a projektirao ju je arhitekt Josip Vancaš, nakon odobrenja za gradnju koje je na najvišem mjestu obezbjedio Benjámin Kállay, ministar Zajedničkog ministarstva financija.
Zgrada je nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine od 2009. godine. Odluka je donešena od 27. do 02. juna 2008. godine na sjednici Komisije u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Martin Cherry, Amra Hadžimuhamedović (predsjedavajuća), Dubravko Lovrenović i Ljiljana Ševo i Tina Wik.[1].
Rezidencija
[uredi | uredi izvor]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/24/Presidency_of_BiH_in_Sarajevo_2023.01.29_1.jpg/250px-Presidency_of_BiH_in_Sarajevo_2023.01.29_1.jpg)
Od završetka radova 1886. godine u zgradi djeluju ključna tijela vlasti i razne državne institucije, kako za austrougarske vlasti tako i u vrijeme kasnijih vlasti.[2]
Od 1929. do 1941. godine u Zgradi Zemaljske vlade I je bilo sjedište Drinske banovine (dio kraljevine Jugoslavije). Od 1945. do 1963. godine, u Federativnoj Narodnoj Republici Jugoslaviji bilo je sjedište Vlade Republike Bosne i Hercegovine, a poslije 1963. godine sjedište Predsjedništva Vlade Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine i Izvršnog vijeća Skupštine Bosne i Hercegovine.
Konstituisanjem Predsjedništva Bosne i Hercegovine, u oktobru 1996. godine, nastavljen je kontinuitet boravka članova kolektivnog šefa države u ovoj zgradi. U zgradi se nalaze: Ustavni sud BiH, Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, Arhiva BiH, Uprava za geodetske poslove i imovinsko - pravne poslove BiH, predsjednik i potpredsjednici Federacije BiH, Federalna uprava za geodetske i imovinsko-pravne poslove, Arhiva Federacije BiH, Službe za zajedničke poslove organa i tijela Federacije BiH.
Nekoliko puta je dograđivana i restaurirana, zadnji put poslije rata 1992-95. godine.
Opis
[uredi | uredi izvor]Zgrada predstavlja najizrazitiji primjer neorenesanse u BiH koji je nastao po uzoru na firentinske palače XV vijeka (Palata Pitti, Palazo Ruccelai).[3] Od njih su preuzeti rustika, stepenovane jačine po etažama, kao i podjela fasade vijencima i prozorima.
Literatura
[uredi | uredi izvor]- Alija Bejtić -Ulice i trgovi Sarajeva. Sarajevo: Muzej grada Sarajeva 1973. Godine
- B. Spasojević -Arhitektura stambenih palata austrougarskog perioda u Sarajevu, Svjetlost, Sarajevo.
- Nedžad Kurto -Sarajevo 1492-1992, Oko, Sarajevo.
Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ "Zgrada Predsjedništva" (PDF). kons.gov.ba. Arhivirano s originala (PDF), 19. 1. 2019. Pristupljeno 13. 9. 2016.
- ^ "Amir Pašić: Arhitektura Bosne i Hercegovine, Austrougarski period (1878-1918)" (PDF). Univerzitet u Sarajevu Filozofski fakultet Odsjek za historiju, Sarajevo. 2014. Pristupljeno 10. 9. 2017.
- ^ "Nedžad Kurto: ARHITEKTURA BIH- Razvoj bosanskog stila". Kulturno naslijeđe, Sarajevo. Pristupljeno 9. 2. 2017.
Vanjski linkovi
[uredi | uredi izvor]Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.