Самуїл Ґотліб Ґмелін
Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.
Самуїл Ґотліб Ґмелін | |
---|---|
нім. Samuel Gottlieb Gmelin | |
![]() | |
Народився | 4 липня 1744[4][2][3] Тюбінген, Німеччина |
Помер | 27 липня 1774[1][2][…] (30 років) Akhmedkentd, Росія |
Країна | ![]() |
Діяльність | мандрівник-дослідник, ботанік, птеридолог, орнітолог, ентомолог, лікар, викладач університету |
Галузь | ботаніка |
Alma mater | Тюбінгенський університет[5] |
Науковий керівник | Йоганн Ґеорґ Ґмелін |
Вчителі | Йоганн Ґеорґ Ґмелін і Філіп Фрідріх Ґмелін[6] |
Знання мов | німецька[4] |
Заклад | Санкт-Петербурзький державний університет |
Членство | Російська академія наук і Петербурзька академія наук |
Батько | Йоганн Конрад Ґмелін |
Брати, сестри | Крістіан Ґотліб Ґмелін |
Самуель Ґотліб Ґмелін (нім. Samuel Gottlieb Gmelin; нар. 23 липня 1745 — 27 липня 1774) — учений, природознавець-мандрівник. Німець за походженням. Член Петербурзької АН (1767).
Народився в м. Тюбінген (Німеччина). Жив із 1767 року у Російській імперії, куди був запрошений як учений. У 1768–74 роках за дорученням академії здійснив подорож по Південній Росії, Україні та Кавказу, досліджував басейн Дону, пониззя Волги, узбережжя Каспійського моря, Кавказ і степову Україну. Матеріали узагальнив у 4-томнику «Подорож по Росії для дослідження трьох царств природи» (опубл. 1770–84 німецькою мовою; російський переклад 1771–85), який є цінним історико-географічним, економічним та етнографічним джерелом для вивчення згаданих територій. У ньому містяться також цікаві відомості про природу, даються описи тваринного світу. У 4-му томі, опублікованому 1784, вміщено щоденник останньої подорожі Ґмеліна та його біографія. На основі зібраного під час подорожі по Російській імперії лексичного матеріалу він склав «Російсько-турецько-персько-гилянський глосарій» (бл. 200 слів). Помер у Дагестані, на Північному Кавказі.
- ↑ а б Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- ↑ а б в Proleksis enciklopedija, Opća i nacionalna enciklopedija — 2009.
- ↑ а б в Brozović D., Ladan T. Hrvatska enciklopedija — LZMK, 1999. — 9272 с.
- ↑ а б Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- ↑ Deutsche Nationalbibliothek Record #116685158 // Gemeinsame Normdatei — 2012—2016.
- ↑ Математичний генеалогічний проєкт — 1997.
- ↑ IPNI, S.G.Gmel.
- Пінчук Ю. А. Гмелін Самуель Готліб // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2004. — Т. 2 : Г — Д. — С. 126. — ISBN 966-00-0405-2.
- Ґмелін (Gmelin) Самуель Ґотліб // Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — ISBN 5-7707-4049-3.
- Ґмелін Самуель Ґотліб // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1958. — Т. 1, кн. II : Літери В — Ґ. — С. 295. — 1000 екз.
Література та бібліографія | |
---|---|
Наука | |
Тематичні сайти | |
Словники та енциклопедії | |
Довідкові видання | |
Нормативний контроль | BNF: 10586059s · CiNii: DA11301789 · FAST: 188615 · Freebase: /m/02t29h · GND: 116685158 · ISNI: 000000008093361X · J9U: 987007303831705171 · LCCN: n86872873 · NKC: mzk2008473353 · NLG: 245032 · NLI: 000277314 · NTA: 290486734 · NUKAT: n2015004846 · SHARE: 760765 · SUDOC: 077147545 · VcBA: 495/133542 · VIAF: 14760480 |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.