П'ятка
Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.
село П'ятка | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Країна | ![]() | ||||
Область | Житомирська область | ||||
Район | ![]() | ||||
Громада | Чуднівська міська громада | ||||
Код КАТОТТГ | UA18040610270056246 | ||||
Облікова картка | П'ятка | ||||
Основні дані | |||||
Засноване | на початку XIV століття | ||||
Населення | 714[1] | ||||
Площа | 4,8912 км² | ||||
Густота населення | 146,0 осіб/км² | ||||
Поштовий індекс | 13222 | ||||
Телефонний код | +380 4139 | ||||
Географічні дані | |||||
Географічні координати | 50°01′16″ пн. ш. 28°21′54″ сх. д.H G O | ||||
Середня висота над рівнем моря |
228 м | ||||
Відстань до обласного центру |
56,1 км | ||||
Відстань до районного центру |
18,5 км | ||||
Місцева влада | |||||
Адреса ради | 13222, Житомирська обл., Житомирський р-н., с. П'ятка, вул. Жданівського, 15 | ||||
Староста | Ткачук Анатолій Дмитрович | ||||
Карта | |||||
Мапа | |||||
![]() | |||||
|
П'я́тка — село в Україні, розташоване в Чуднівській громаді, Житомирського району, Житомирської області. Населення становить 714 осіб. Орган місцевого самоврядування — Чуднівська міська рада. Розташоване за 20 км від районного центру та за 12 км від залізничної станції Михайленки. Дворів — 630.
За одною з версій назва походить від назви річки П'яток. За іншою — село лежить на п'яти горбах.
На околицях села 23 січня 1593 відбулася битва між українськими повстанцями та польськими військами у ході козацького повстання під проводом Криштофа Косинського.
Містечко служило форпостом між Бердичевом та Чудновом, перебувало у володінні князя Костянтина Острозького. Припускають, що село набагато давніше, ніж вважається. Під селом була влаштована мережа підземних тунелів, залишки якої існують до теперішнього часу.
![Церква Христового Воскресіння](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/41/Pjatka_2.jpg/220px-Pjatka_2.jpg)
Під час повстання Богдана Хмельницького 1648—1654 рр. під П'яткою відбувалися бої козацьких загонів проти польських військ.
Станом на 1885 рік у колишньому приватному (власницькому) містечку, центрі П'ятківської волості Житомирського повіту Волинської губернії, мешкало 1170 осіб, налічувалось 127 дворових господарств, існували православна церква, синагога, єврейський молитовний будинок, 2 заїжджі двори, 3 заїжджі будинки, кілька крамничок, відбувався щорічний ярмарок[2]. За 10 та 12 верст — смоляні заводи.
За переписом 1897 року кількість мешканців зросла до 2703 осіб (1301 чоловічої статі та 1402 — жіночої), з яких 1842 — православної віри, 836 — юдейської[3].
В роки революції 1905—1907 рр. тут відбувалися масові селянські виступи.
Радянські війська захопили село в січні 1918 року.
На початку XX століття в містечку проживало багато євреїв, але під час Другої світової війни майже всі були знищені.
В роки Другої світової війни до Червоної армії було мобілізовано 330 мешканців села, 109 з них загинули, 205 — були нагороджені орденами і медалями СРСР.
У 1999 році за порятунок євреїв Праведниками народів світу були визнані жителі села Семен та Секлета Ромчуки.
- 1170 ос. (1885)
- 2703 ос. (1897)
- 1609 ос. (1970)
- 1200 ос. (2001)
- Чисельності наявного населення села станом на 01.01.2021 року становить 714 осіб.
За радянських часів на території П'ятки розташовувалася центральна садиба колгоспу «Пам'ять Леніна», який обробляв 4712 га землі, в тому числі 3582 га орної. Вирощували зернові культури та овочі. Було розвинутим м'ясо-молочне тваринництво.
- П'ятківська гімназія.
- П'ятківський ЗДО.
- Сільський клуб.
- Бібліотечний пункт № 8.
- аптечний пункт
- ветеринарна клініка
- П'ятківська церква. Церква Воскресіння Словущого, середина ХІХ ст.
- ↑ Картка Чуднівської громади https://chudniv-miskrada.gov.ua/structure/
- ↑ Волости и важнѣйшія селенія Европейской Россіи. По даннымъ обслѣдованія, произведеннаго статистическими учрежденіями Министерства Внутреннихъ Дѣлъ, по порученію Статистическаго Совѣта. Изданіе Центральнаго Статистическаго Комитета. Выпускъ III. Губерніи Малороссійскія и Юго-Западныя / Составилъ старшій редактор В. В. Зверинскій — СанктПетербургъ, 1885. (рос. дореф.)
- ↑ Населенные места Российской империи в 500 и более жителей с указанием всего наличного в них населения и числа жителей преобладающих вероисповеданий : по данным первой всеобщей переписи населения 1897 г. / Под ред. Н. А. Тройницкого — С.-Пб. : Типография «Общественная польза»: [паровая типолитография Н. Л. Ныркина], 1905. — С. 1-26. — X, 270, 120 с.(рос. дореф.)
- Погода в селі П'ятка
- Сайт села П'ятка
- Симон Пекалід, «Про острозьку війну під П'яткою проти низових».
- Piątka // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1887. — Т. VIII. — S. 65. (пол.).— S. 65. (пол.)
- П'ятка, Чуднівський район, Житомирська область // Історія міст і сіл Української РСР
Населені пункти Чуднівської міської громади | |
---|---|
Міста | |
Селища | |
Села | Бабушки · Бартуха · Будичани · Городище · Грем'яче · Дацьки · Дідківці · Довбиші · Дреники · Дриглів · Дубище · Йосипівка · Карвинівка · Кихті · Княжин · Короченки · Красноволиця · Красногірка · Красносілка · Малі Коровинці · Михайленки · М'ясківка · Пилипівка · П'ятка · Рачки · Рижів · Станіславівка · Стовпів · Судачівка · Турчинівка · Тютюнники та Ясногірка |
Центр | ||
---|---|---|
Міста та містечка | ||
Волості | Андрушівська • Барашівська • Бежівська • Горошківська • Давидівська • Карповецька • Коднянська • Котелянська • Краснопільська • Красносільська • Левківська • Ліщинська • Мотовилівська • Озадівська • Пулинська • П'ятківська • Солотвинська • Троянівська • Ушомирська • Фасівська • Черняхівська • Чуднівська • Янушпільська | |
Основні поселення (від 900 мешканців на 1859 рік) | Андрушівка • Бараші • Велика Волиця • Велика Татаринівка • Іванків • Карпівці • Крилівка • Мотовилівка • Сербинівка • Слободище • Солотвин • Стетківці • Сушки • Троща • Черняхів |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.