Нікополь (станція)
Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.
Станція Нікополь
Апостолове — Запоріжжя II | |
---|---|
47°35′12″ пн. ш. 34°23′40″ сх. д. / 47.58667° пн. ш. 34.39444° сх. д.Координати: 47°35′12″ пн. ш. 34°23′40″ сх. д. / 47.58667° пн. ш. 34.39444° сх. д. | |
Рік відкриття | 1904 (120 років) |
Тип | проміжна |
Колій | 15 |
Платформ | 3 |
Тип платформ(и) | бічна та 2 острівні |
Форма платформи | прямі |
Вулиця | Героїв Чорнобиля |
Відстань до Києва, км | 588 |
Відстань до Апостолового, км | 59 |
Відстань до Запоріжжя II, км | 84 |
Код станції | 466001 ? |
Код «Експрес-3» | 2210830 ? |
Послуги | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Супутні послуги | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
![]() | |
Нікополь на Вікісховищі |
Ні́кополь — проміжна залізнична станція 1-го класу Криворізької дирекції Придніпровської залізниці на електрифікованій лінії Апостолове — Запоріжжя II між станціями Нікопольбуд (10 км) та Марганець (20 км). Розташована в однойменному місті Дніпропетровської області.
На вокзалі станції розташовані зал чекання, каси з продажу квитків приміського та далекого сполучення, камери схову, багажне відділення[1].
Станція відкрита 1904 року після завершення будівництва другої лінії Катерининської залізниці, що сполучила Кривий Ріг та Олександрівськ (нині — Запоріжжя), поблизу однойменного міста. З тих пір залізниця стала відігравати важливу роль в житті міста. Сама назва Нікополь з давньогрецької означає — «місто перемоги», але навіть до свого відкриття залізниця змінила життя містечка.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/71/%D0%9D%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D0%BE%D0%BA%D0%B7%D0%B0%D0%BB%2C_%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B0%D0%BB%D0%BE_XX_%D0%B2%D0%B5%D0%BA%D0%B0.jpg/250px-%D0%9D%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%B2%D0%BE%D0%BA%D0%B7%D0%B0%D0%BB%2C_%D0%BD%D0%B0%D1%87%D0%B0%D0%BB%D0%BE_XX_%D0%B2%D0%B5%D0%BA%D0%B0.jpg)
9 грудня 1905 року соціалісти оголосили політичний страйк, встановили контроль над залізничною станцією та припинили рух поїздів між станціями Кічкас та Довгинцеве (Кривий Ріг), а на захоплених поїздах роз'їжджали на сусідні станції і проводили мітинги, закликаючи місцевих мешканців брати участь в страйку. Страйк було придушено 27 грудня 1905 року, коли ротмістр Нельговський разом з 20 жандармами взяли контроль над станцією. Спокійно станція пропрацювала ще шість років, поки у 1911 році соціалісти знов не відновили мітинги. Залізничники теж брали участь в мітингах, а за соціалістичну агітацію був засуджений і відправлений на заслання слюсар депо Микола Куксін.
14 листопада 1917 року на станції загонами робітників та селян, під керівництвом Нікопольського ревкому, були роззброєні три ешелони білокозаків. З 1917 року влада перейшла до більшовиків, перш за все була організована боротьба з контрреволюціонерами, яка торкнулася і працівників станції Нікополь: понад 500 працівників були членами партії есерів, яких силою змусили підкоритися більшовицькій меншості. Однак у громадянській війні серед населення не було безлічі бажаючих боротися за владу рад, але більшовикам вдалося створити невеликі загони на чолі з машиністами Нікопольського локомотивного депо Завіною та Владимировим, яких незабаром знищили під Апостоловим та Кривим Рогом. На противагу більшовики організовували диверсії на станції, пошкоджували паровози та знищували вагони.
1935 року залізничну лінію від Запоріжжя до Кривого Рогу було електрифікована однією з перших в Україні.
Під час Другої світової війни, в середині серпня 1941 року, німецько-фашистські окупанти здійснили бомбардування станції, в якій загинуло три залізничника при проведенні евакуації майна, але саме бомбардування не завдало значної шкоди: вокзал практично не був зруйнований, а станція продовжувала працювати до 1944 року. Проте, при звільненні Нікополя, залізнична станція і вокзал були вщент зруйновані[2].
У 1948 році відновлена робота станції, знову проведена електрифікація постійним струмом (=3 кВ), а станція Нікополь знову розпочала приймати і відправляти поїзди[3].
12 жовтня 2022 року російські окупанти завдали черговий обстріл із застосуванням БМ-21 «Град» по Нікополю, а також з додалися обстріли з артилерії. Від такої руйнівної атаки, направленої проти мирного населення, пошкоджено залізничну станцію Нікополь, влучили у вагон-рефрижератор, який зайнявся, пошкоджені двоповерхова адмінбудівля, кафе, кіоски та інші об'єкти інфраструктури[4].
10 червня 2023 року поблизу Нікополя просіла ділянка із залізничним полотном через підрив Каховської ГЕС на Херсонщині російськими окупантами 6 червня 2023 року. Залізничники встигли вчасно тимчасово припинити рух приміських поїздів й уникнути аварії[5][6].
На станції Нікополь зупинялися всі пасажирські поїзди далекого сполучення, що прямували до Запоріжжя, Києва, Львова, Одеси, Харкова, Івано-Франківська (маршрут руху поїзда № 750/749 подовжувався до станції Запоріжжя I з вересня по грудень 2022 року) та приміські електропоїзди у напрямку Запоріжжя, Кривого Рогу та Тимкове[7].
З 19 січня 2023 року, заради безпеки пасажирів, що пов'язано з регулярними обстрілами російськими окупантами міста Нікополя та громад Нікопольського району, на залізничній ділянці Кривий Ріг — Нікополь — Запоріжжя тимчасово припинений рух пасажирських поїздів далекого сполучення Запоріжжя — Львів, Запоріжжя — Київ та Одеса — Харків. Зазначеним поїздам змінено маршрут руху через станцію Дніпро-Головний, натомість з 18 січня 2023 року для пасажирів Нікопольського напрямку призначався приміський поїзд № 6075/6076 сполученням Запоріжжя — Кривий Ріг[8].
Наразі, через обстріли та пошкодження дільниці у напрямку станції Марганець, рух приміських електропоїздів тимчасово припинено. Приміські електропоїзди від Нікополя курсують лише до станцій Кривий Ріг-Головний та Тимкове.
На станції розташовано декілька підрозділів Придніпровської залізниці, в тому числі і локомотивне депо (ТЧ-12)
-
Вокзал станції Нікополь
-
Вигляд з привокзальної площі
-
Вигляд з перону
-
Оформлення стіни на вокзалі
-
Багажне відділення
- ↑ Послуги на вокзалі Нікополь. Архів оригіналу за 10 січня 2013. Процитовано 4 жовтня 2012.
- ↑ Станція Нікополь на сайті tokatema [Архівовано 14 травня 2020 у Wayback Machine.] (рос.)
- ↑ Історія електрифікації залізниць (1941—1950) (рос.)
- ↑ Унаслідок обстрілу Нікополя пошкоджені п'ять багатоповерхівок та 14 приватних будинків. ukrinform.ua. 12 жовтня 2022.
- ↑ Під Нікополем через підрив Каховської ГЕС просіла залізнична колія. espreso.tv. 10 червня 2023.
- ↑ Нікополь без залізниці — колія спрвзла у водосховище. Залізні магістралі. 11 червня 2023.
- ↑ Розклад руху поїздів по станції Нікополь. poizdato.net.
- ↑ Поїзди із Запоріжжя на Київ та Львів не курсуватимуть через Нікополь та Кривий Ріг. Суспільне. Новини. 11 січня 2023.
- Тарифное руководство № 4. Книга 1 (на 15.05.2021)
(рос.) [Архівовано з першоджерела 15.05.2021.]
- Архангельский А. С., Архангельский В. А. Железнодорожные станции СССР: Справочник. В двух книгах. — М. : Транспорт, 1981.(рос.)
- Україна. Атлас залізниць. Масштаб 1:750 000. — К. : ДНВП «Картографія», 2008. — 80 с. — ISBN 978-966-475-082-7.
- Інформація про станцію Нікополь на сайті railwayz.info(рос.)
- Розклад руху пасажирських поїздів по станції Нікополь на офіційному вебсайті «Укрзалізниці»
- руху приміських поїздів на сайті Придніпровської залізниці
- Актуальні маршрути міського транспорту Нікополя [Архівовано 13 серпня 2016 у Wayback Machine.]
Основні станції Придніпровської залізниці (позакласні і першого класу, станом на 2017 рік) | |
---|---|
Пасажирські | |
Сортувальні | |
Дільничні | Апостолове · Верхівцеве · Запоріжжя I · Запоріжжя II · Керч · Мелітополь · Пологи · П'ятихатки · П'ятихатки-Стикова · Синельникове I · Чаплине |
Вантажні | Айвазовська · Ароматна · Бердянськ · Горяїнове · Дніпро-Ліски · Грекувата · Дніпрорудне · Запоріжжя-Кам'янське · Інгулець · Кам'янське · Керч-Південна · Комишова Бухта · Кривий Ріг · Кривий Ріг-Головний · Мекензієві гори · Нікополь · Правда · Рядова · Терни |
![]() |
Це незавершена стаття про залізничний транспорт. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.