Михайло (Левицький)
Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.
Михайло Левицький | ||
![]() | ||
![]() | ||
| ||
---|---|---|
8 березня 1816 — 14 січня 1858 | ||
Обрання: | 8 березня 1816 | |
Церква: | Українська греко-католицька церква | |
Попередник: | Антін Ангелович | |
Наступник: | Григорій Яхимович | |
| ||
16 червня 1856 — 14 січня 1858 | ||
Обрання: | 16 червня 1856 | |
Попередник: | Ісидор Київський | |
Наступник: | Сильвестр Сембратович | |
| ||
1813 — 8 березня 1816 | ||
Народження: | 16 серпня 1774 Ланчин | |
Смерть: | 14 січня 1858 (83 роки) Унів | |
Похоронений: | Унів, Унівська лавра | |
Прийняття священичого сану: | 1798 | |
Єпископська хіротонія: | 20 вересня 1813 | |
Нагороди: |
![]() |
Кардинал і митрополи́т Миха́йло Леви́цький (у світі Миха́йло Леви́цький; 16 серпня 1774 р., Ланчин — 14 січня 1858 р., Унів) — єпископ Української греко-католицької церкви; з 8 березня 1816 року Митрополит Галицький та Архієпископ Львівський — предстоятель Української греко-католицької церкви. Примас Галичини і Володимирії. Кардинал. Кавалер Великого хреста ордена Леопольда[1].
Народився у селищі Ланчин[2], нині Надвірнянського району Івано-Франківської області, Україна (колишній Надвірнянський повіт), що на Покутті. Його батько був священником, шляхтичем гербу «Рогаля».
1790 року закінчив Станиславівську цісарсько-королівську гімназію; згодом навчався у греко-католицькій Духовній семінарії Барбареум у Відні, що діяла при храмі св. Варвари. Свої богословські студії завершив науковим ступенем доктора богослов'я.
1798 року рукоположений на священника. З 1797 року був префектом Львівської духовної семінарії, пізніше професором Святого Письма та пасторального богослов'я у Львівському університеті.
1808 року канонік Галицької митрополії у Львові.
На 15-річчі священства (1813 р.) рукоположений на єпископа-ординарія Перемиської єпархії.
29 квітня 1814 року брав участь у похороні дідича Бучача, каноніка, графа Каєтана Потоцького[3].
17 серпня 1815 року австрійський імператор Франц I призначив Михайла Левицького Галицьким митрополитом та Львівським архієпископом, а Папа Римський затвердив це рішення 8 березня 1816 року.
1846 року номінований на примаса Галичини, титул якого раніше традиційно надавався римо-католицькому єпископові.
1856 року Папа Пій ІХ призначив Митрополита Михайла Левицького кардиналом (другим за чергою в УГКЦ).
Відомий своєю строгістю до духовенства.
Будучи на посту перемишльського єпископа з 1813 року та в перших роках перебування в сані митрополита, заснував 383 народні (парафіяльні) школи в давній Перемисько-Самбірській єпархії — і піклувався про видання для них підручників; підтримав створення Перемиського культурно-освітнього товариства греко-католицьких священників (1816 р.) і дяко-вчительського інституту (1817 р.). Спільно з Іваном Могильницьким домагався запровадження викладання українською мовою у школах Східної Галичини.
1815 року (за іншими даними — 1816) Михайло Левицький видав «Катехізис», 1816 року «Буквар славенського язика». Обидві книги надруковані зрозумілою для простого народу українською мовою в Будапешті (що на той час називався ще Будою). Львівська митрополича консисторія курендою від 20 червня 1816 року зобов'язувала деканів купувати цей «Катехізис» та користуватися ним у всіх церквах. Згодом «Катехізис» набув популярності в обох галицьких єпархіях — Перемиській і Львівський. Автором обидвох книг був І. Могильницький.
Згодом визначився як консерватор, близький до польсько-шляхетських кіл, противник модерних віянь в суспільному і культурному житті. Став одним з ініціаторів цензурної заборони альманахів «Зоря» і «Русалка Дністровая», що їх видала «Руська трійця».
Був учасником Віденського конгресу 1815 року. 1839 року виступив з протестом проти ліквідації російським урядом унії на Правобережжі, Волині й Білорусі.
Під час Революції 1848—1849 років в Австрійській імперії підтримав створення Головної Руської Ради, заохочував духовенство до праці над просвітою народу, виявляючи, однак непослідовність у ставленні до інтриг польської політичної верхівки.
Помер і похований у Унівському монастирі 14 січня 1858 року. Похоронними богослужіннями прощали найвищого церковного ієрарха і палкого патріота по всій Галичині, у Відні, а також у Римі.
2008 року в рамках святкування 200-річчя відновлення Львівської Архієпархії відзначено 150-літню річницю смерті кардинала. Відбувся науковий круглий стіл, приурочений до цієї дати та зорганізований представниками Інституту українознавства НАН ім. Івана Крип'якевича, на якому висвітлено найрізноманітніші аспекти його багатогранної діяльності та самовідданого служіння.
-
Мармуровий медальон із портретом Михайла Левицького на пілоні в інтер'єрі Собору Святого Юра у Львові
-
Надгробна плита кардинала Михайла Левицького в Унівській Святоуспенській Лаврі УГКЦ
-
Портрет митрополита Михайла Левицького
- ↑ Sprawy krajowe. Lwów [Архівовано 14 грудня 2017 у Wayback Machine.] // Gazeta Lwowska, nr 13 z 18 stycznia 1858. — S. 1. (пол.)
- ↑ Polski Słownik Biograficzny (Polski) . Wrocław — Warszawa — Kraków: Zakład Narodowy Imienia Ossolińskich, Wydawnictwo Polskiej Akademii Nauk. 1972. с. T. XVII. S. 233-234.
((cite book))
:|first=
з пропущеним|last=
(довідка) - ↑ Barącz S. Pamiątki buczackie. — Lwów : Drukarnia «Gazety narodowej», 1882. — S. 79. (пол.)
- Кисілевський В. Ю. «До історії Шашкевичівської доби», доповідь у збірнику Маркіян Шашкевич на Заході, ред. Я. Розумний, Інститут-Заповідник Маркіяна Шашкевича. — Вінніпег, 2007.
- Стеблій Ф. Левицький Михаїл (Михайло) [Архівовано 22 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — С. 88. — ISBN 978-966-00-1028-1.
- Bandtkie Jerzy Samuel. Dzieje narodu polskiego. [Архівовано 25 квітня 2016 у Wayback Machine.] — Т. 1. (пол.)
- Encyclopedia of Ukraine. Vol. III. — University of Toronto Press, 1993. (англ.)
- Левицький Михайло [Архівовано 9 листопада 2016 у Wayback Machine.] // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — 1960. — Т. 3, кн. VI : Літери Ком — Ле. — С. 815. — 1000 екз.
- Митрополит Михайло Левицький та його доба
- Українська католицька церква в Галичині [Архівовано 4 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Унів — згадка про Митрополита М. Левицького [Архівовано 8 квітня 2008 у Wayback Machine.]
- стаття в «Нашому Слові» про Івана Могильницького[недоступне посилання з липня 2019]
Попередник Антін Ангелович |
![]() |
Архієпископ Львівський, Галицький та Кам'янецький 1816-1858 |
![]() |
Наступник Григорій Яхимович |
Попередник Ісидор Київський |
![]() |
Кардинал 1856-1858 |
![]() |
Наступник Сильвестр Сембратович |
Константинопольська православна церква | Ісидор Київський (1451—1463) | |
---|---|---|
Українська греко-католицька церква | Михайло Левицький (1856—1858) • Сильвестр Сембратович (1895—1898) • Йосиф Сліпий (1965—1984) • Мирослав Іван Любачівський (1985—2000) • Любомир Гузар (2001—2017) | |
Римо-католицька церква в Україні | Фредерік Ягеллончик (1493—1503) • Бернард Мацейовський (1603—1608) • Іоанн Альберт Ваза (1629—1634) • Іоанн Казимир Ваза (1646—1672) • Іоанн Александер Ліпський (1737—1746) • Мар'ян Яворський (2001—2020) |
Предстоятелі Української греко-католицької церкви після 1596 року | |
---|---|
Київські Митрополити | Михайло Рагоза • Іпатій Потій • Йосиф Велямин Рутський • Рафаїл Корсак • Антін Селява • Гавриїл Коленда • Кипріян Жоховський • Лев Слюбич-Заленський • Юрій Винницький • Лев Кішка • Атанасій Шептицький • Флоріян Гребницький • Пилип Володкович • Лев Шептицький • Ясон Смогожевський • Теодосій Ростоцький • Іраклій Лісовський • Григорій Коханович • Йосафат Булгак |
Галицькі Митрополити / Львівські Архієпископи | |
Львівські Верховні Архієпископи / Галицькі Митрополити | |
Києво-Галицькі Верховні Архієпископи / Київські Митрополити |
Література та бібліографія | |
---|---|
Словники та енциклопедії | |
Довідкові видання | |
Нормативний контроль | Freebase: /m/04ctcvx · GND: 117670634 · ISNI: 0000000110259815 · MAK: 9810557718905606 · NKC: js2007397161 · NUKAT: n2012263756 · VcBA: 495/206805 · VIAF: 45086273 |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.