Земський собор
Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fe/Zemskysobor.jpg/300px-Zemskysobor.jpg)
Земськи́й собо́р — збір представників різних верств населення Московської держави для рішення політичних, економічних і адміністративних питань, що існував з середини XVI до кінця XVII ст. «Земський» означає «загальний», «загальнодержавний».
Перший земський собор був скликаний 1549 року Іваном IV. Земські собори відігравали важливу роль у законотворчій діяльності російської держави. XVII століття Земський собор формувався з трьох частин частин:
- «Освяченого» собору російської православної церкви на чолі з митрополитом (з 1589 року — патріархом),
- Боярської думи
- виборних представників від станів, окрім селян (за винятком собору 1613 року, коли на царський трон було вибрано Михайла Романова).
Сфера діяльності земських соборів була надзвичайно широка.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a4/%D0%A6%D0%B0%D1%80%D1%8C_%D0%98%D0%BE%D0%B0%D0%BD%D0%BD_IV_%D0%BE%D1%82%D0%BA%D1%80%D1%8B%D0%B2%D0%B0%D0%B5%D1%82_%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B2%D1%8B%D0%B9_%D0%97%D0%B5%D0%BC%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%80_%D1%81%D0%B2%D0%BE%D0%B5%D1%8E_%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D1%8F%D0%BD%D0%BD%D0%BE%D1%8E_%D1%80%D0%B5%D1%87%D1%8C%D1%8E..jpg/300px-%D0%A6%D0%B0%D1%80%D1%8C_%D0%98%D0%BE%D0%B0%D0%BD%D0%BD_IV_%D0%BE%D1%82%D0%BA%D1%80%D1%8B%D0%B2%D0%B0%D0%B5%D1%82_%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B2%D1%8B%D0%B9_%D0%97%D0%B5%D0%BC%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%80_%D1%81%D0%B2%D0%BE%D0%B5%D1%8E_%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D0%B0%D1%8F%D0%BD%D0%BD%D0%BE%D1%8E_%D1%80%D0%B5%D1%87%D1%8C%D1%8E..jpg)
- 1598 — згасання династії Рюриковичів, вибрання Бориса Годунова на царство),
- 1606, 19 травня — державний переворот, убивство Лжедмитрія, обрання Василя Шуйського на царство, підписання «Хрестоцілувального запису» — обмеження влади царя на користь Боярської думи.
- 1613, 21 лютого — собор вибирає на царство Михайла Романова
Зовнішні зносини, встановлення податків і податей, підтримка порядку всередині держави й навіть військові розпорядження в разі ворожого вторгнення. Всього, на думку історика Черепніна, було скликано 55 соборів.
За царювання Олексія Михайловича земські собори відігравали істотну роль у розробці й систематизації законодавства. Не випадково зведення законів цієї епохи дістало назву «Соборное уложение 1649»).
У повному складі Земський собор (Освячений собор, Боярська Дума, представники станів) останній раз збирався у жовтні 1653 р, для вирішення питання про вступ у війну з Річчю Посполитою та підписання Переяславської ради з представниками України.
Останнім вважається Земський собор 1684 року.
- Ю. А. Мицик. Земський собор [Архівовано 7 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2005. — Т. 3 : Е — Й. — С. 348. — ISBN 966-00-0610-1.
- В. М. Горобець. Земського собору рішення 1653 [Архівовано 7 серпня 2016 у Wayback Machine.] // там же, с.352
- Земські собори // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 1998. — Т. 2 : Д — Й. — 744 с. — ISBN 966-7492-00-8.
- Собори земські // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.