Гідрографія Азербайджану
Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e5/Kurarivermap.jpg/350px-Kurarivermap.jpg)
Азербайджан — відносно багата водними ресурсами країна. Тут знаходиться близько 8400 річок, з яких 850 мають довжину 10 км, всього 24 річки мають довжину понад 100 км. На території Азербайджанської Республіки є близько 250 озер з прісною і солоною водою. і понад 250 озер, частина яких висихає влітку. Територія водної поверхні Азербайджану становить 1,6 %.
Запаси поверхневих вод Азербайджану оцінюються в 19 млрд м³, включаючи 10 млрд м³ додаткових транскордонних вод.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8d/Caspianseamap.png/270px-Caspianseamap.png)
Каспійське море — найбільше у світі безстічне озеро, відіграє важливу роль у житті азербайджанського народу та унікально за фізико-географічними показниками. Досить відзначити, що флора і фауна Каспію багата ендемічними видами. Так, 90% осетрових у світі, що відрізняються своєю старовиною від інших видів риб, знаходяться саме в цьому морі.
Море розташувалося вздовж меридіана у формі латинської букви S, знаходиться між 47° 17 'східної широти й 36° 33' західної довготи. Протяжність Каспію уздовж меридіана становить близько 1200 км, середня ширина — 310, найбільші та дрібні широти дорівнюють, відповідно, 435 і 195 км. Внаслідок періодичної зміни рівня Каспійського моря, змінюється рівень його поверхні (дзеркало) і обсяг вод. В цей час рівень моря нижче рівня океану на 26,75 м. На даній позначці рівня моря площа його поверхні становить 392 600 км ², об'єм вод дорівнює 78648 км ³, що становить 44% загальних ресурсів озерних вод в світі. У цьому плані максимальну глибину — 1025 метрів, можна порівняти з Чорним, Балтійським і Жовтими морями, Каспій глибше Адріатичного, Егейського, Тірренського та інших морів.
Азербайджанська частина акваторії охоплює середню і південну частину моря, за солоністю Каспій значно відрізняється від вод світового океану. Солоність води в північній частині становить 5-6, середній і південній частинах 12,6-13,5 проміле. З наявний в Азербайджані близько 300 грязьових вулканів понад 170 становлять острівні та підводні вулкани в азербайджанському секторі Каспію. Особливо багато їх на південному Каспії.
Територію республіки покриває густа річкова мережа. В Азербайджані є 8400 великих і дрібних річок. З них 850 мають довжину понад 10 км. Всього 24 річки мають довжину понад 100 км.
Річки в Азербайджані діляться на три групи:
- Річки, що належать до басейну річки Кури (Ганіх, Габіррі, Тюрян, Акстафа, Шемкір, Тертер та ін.)
- Річки, що належать до басейну річки Аракс (Арпа, Нахічевань, Охчучай, Акарі, Кендела та ін.)
- Річки, що безпосередньо впадають в Каспійське море (Самур, Кудіал, Велвел, Віляш, Ленкорань та ін.)
Річки Кура та Аракс найбільші річки Кавказу, є основними джерелами зрошення й гідроенергії.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f9/Kur_Azerbaijan_Salian.jpg/230px-Kur_Azerbaijan_Salian.jpg)
Річка Кура бере початок на північно-східному схилі гори Гизилгядік, на ділянці максимальної височини у 2740 метри. Кура протікає по території Грузії, входить на територію Азербайджану. Протікаючи по Кура-Араксинській низовині, впадає в Каспійське море. Загальна довжина Кури — 1515 км, на території Азербайджанської Республіки її довжина досягає 906 км. Площа басейну — 188 тисяч квадратних кілометрів. На річці Кура були зведені Мінгячевірське, Шамкірське та Енікендське водосховища, греблі, гідроелектростанції. За Верхньо-Карабаським і Верхньо-Ширванським каналами, що проведені з Мінгячевірського водосховища, зрошуються землі Кура-Араксинської низовини. Кура має також судноплавне значення.
Річка Аракс бере початок на території Туреччини на схилах гори Бінгель, поблизу міста Сабірабад (село Суговушан) зливається з Курой. Її довжина становить 1072 км, площа басейну — 102 тисячі квадратних кілометрів.
Самур — найбільша річка на північному сході Азербайджану. Вона бере початок на території Дагестану, на висоті 3600 метрів і впадає в Каспійське море. Її довжина дорівнює 216 км, площа басейну — 4,4 тисячі квадратних кілометрів.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/80/Masalli_Azerbaijan_nature_1.jpg/200px-Masalli_Azerbaijan_nature_1.jpg)
В Азербайджані безліч гірських річок, більшість з них живляться снігом та дощами. Дрібні річки Балакянчай, Талачай, Катехчай, Кюрмюкчай, Кішчай та інші, річища яких починається з Великого Кавказу, на Алазань-Айрічайській долині з'єднуються з Алазань і Айрічаєм.
Ті, що беруть початок з Малого Кавказу Агстафачай, Товузчай, Асрикчай, Зяйямчай, Шамкірчай, Гянджачай, Кюрякчай, Тертерчай з'єднуються з Курой. Акерічай, Охчучай і Арпачай на території Нахічиванської АР, Нахічиванчай, Алінджачай, Гіланчай, Ордубадчай впадають в Аракс.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Gabala_lake.jpg/230px-Gabala_lake.jpg)
На території Азербайджанської Республіки є близько 250 озер з прісною і солоною водою, що відрізняються умовами живлення та походження. З них можна назвати льодовикове за походженням Туфангель (знаходяться в горах Великого і Малого Кавказу). На північно-східному схилі хребта Муровдаг розташована група озер обвально-запрудного походження: Гейгель, Маралгель, Гарагель, Батабат. Озера аггел, Сарису, Мехман, Аджигабул з'явилися в результаті тектонічних сходжень. Найбільші озера — Гаджикабул (15,5 км²) і Беюкшор (10,3 км²).
З метою регулювання течії річок створені понад 60 водосховищ із загальним об'ємом в 19 млрд м³ і корисним об'ємом в 10 млрд м³. Найбільш значні з них Мінгечаурське водосховище (загальний обсяг становить 16 млн м³), Араксинський вододіл (1 млрд 350 млн м³), Шамкірська ГЕС (2 млрд 670 млн м³).
Назва | Регіон | Площа (кв. км.) | Найбільша довжина (м) | Найбільша ширина (м) |
---|---|---|---|---|
Гейгель | Гейгельський район | 0,791 | 2,500 | 600 |
Аджікабул | Шірванський район | 0,01668 | 6 000 | 3 000 |
Аділага | Нахічевань | 0,27 | ||
Акгель | Агджабединський район | 0,028 | ||
Маралгель | Гейгельський район | 0,23 | 300 | 150 |
Заллігель | 250 | 90 | ||
Ордекгель | Гейгельський район | 60 | 40 | |
Гарагель | Гейгельський район | 1,76 |
- Річки Азербайджану
- Озера Азербайджану
- Водосховища Азербайджану
- Риби Азербайджану
- Енергетика Азербайджану
- Ґрунти Азербайджану
- Географія Азербайджану
- Гірничий енциклопедичний словник : у 3 т / за ред. В. С. Білецького. — Д. : Східний видавничий дім, 2001—2004.
- «Картографія» ГУГК Малий атлас СРСР. — М.: Фабрика № 2 ГУГК, 1980.
- Міністерство екології і природних ресурсів Азербайджану [Архівовано 5 серпня 2013 у Wayback Machine.] (азерб.) (англ.)
- Природа Азербайджану [Архівовано 21 грудня 2012 у Wayback Machine.] (рос.)
- Річки Азербайджану [Архівовано 23 вересня 2015 у Wayback Machine.] (рос.)
- КСАМ (природа Азербайджану) [Архівовано 26 вересня 2010 у Wayback Machine.] (рос.)
- Азербайджан [Архівовано 22 липня 2013 у Wayback Machine.]. Енциклопедія Кругосвет (рос.)
- Географія Азербайджану (карти в агрокліматичних атласі) [Архівовано 8 липня 2013 у Wayback Machine.] (рос.)
![]() |
Це незавершена стаття з географії Азербайджану. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |
Озера | Агзибірчала • Аділага • Аггьол • Батабат • Беюкшор • Великий Алагель • Гаджікабул • Гарагель • Гейгель • Каспійське море • Заллігель • Маралгель • Мехман • Ордекгель • Сарису |
---|---|
Річки | |
Канали та водоводи: | Тертерський канал • Хатунарський канал • Водовід Хачен — Агдере |
Водосховища | Акстафінске • Аразське • Варварінське • Джейранбатанске • Мінгячавірське • Мадахіське • Сарсанське • Хаченське |
![]() | ||
---|---|---|
Державні символи | ||
Державний лад | ||
Зовнішня політика | ||
Транспорт | ||
Економіка | ||
Історія | Держава Ширваншахів (861—1538) • Кара-Коюнлу (1375—1468) • Ак-Коюнлу (1378—1501) • Азербайджанська Демократична Республіка (1918—1920) • Азербайджанська РСР (1920—1991) • Карабаський конфлікт (1987—1994 1994—) • Походження назви | |
Географія | Геологія • Рельєф • Гори • Печери • Гідрогеологія • Сейсмічність • Землетруси • Гідрографія • Клімат • Ліси • Столиця • Міста • Населення | |
Культура | Азартні ігри • Мови (Азербайджанська мова) • Література (Казки) • Театр • Кухня (Виноробство) • Свята • Образотворче мистецтво • Музика • Архітектура • Філософія | |
Спорт | ||
Природа | ||
Освіта | ||
Інше |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.