Міллер Всеволод Федорович
Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.
Міллер Всеволод Федорович | |
---|---|
![]() | |
Народився | 7 (19) квітня 1848[1] Москва, Російська імперія[1] |
Помер | 5 (18) листопада 1913[1] (65 років) Санкт-Петербург, Російська імперія[1] |
Поховання | Новодівичий цвинтар |
Країна | ![]() |
Діяльність | антрополог, мовознавець, археолог, історик |
Галузь | мовознавство, етнографія, фольклор, санскрит і археологія |
Alma mater | Історико-філологічний факультет Московського державного університету[d] і Імператорський Московський університетd |
Науковий керівник | Буслаєв Федір Іванович |
Вчителі | Pavel Yakovlevich Petrovd |
Відомі учні | Шамбінаго Сергій Констянтинович і Aleksandr Semenovd |
Знання мов | російська |
Заклад | Імператорський Московський університетd і МДУ |
Членство | Російська академія наук і Петербурзька академія наук |
Батько | Fyodor Millerd[2] |
Діти | Boris Vsevolodovich Millerd |
Все́волод Фе́дорович Мі́ллер (рос. Миллер Всеволод Фёдорович; 19 квітня 1848 — 18 листопада 1913) — видатний російський науковець, фольклорист, етнограф, мовознавець і археолог. Відомий як один і з засновників сходознавчих студій і освіти в Російській імперії.
В. Ф. Міллер здійснив п'ять поїздок до Осетії, в ході яких вивчав мову, побут і вірування осетинів, збирав зразки фольклору. Результатом цих мандрівок стала серія робіт «Осетинські етюди», що вийшла в трьох томах.
Перша частина, «Осетинські тексти» (Москва, 1881), містить фольклорні тексти на осетинській мові з російськими перекладами і коментарями. Зокрема, було опубліковано декілька сказань нартського епосу («Як народився Батраз», «Як убили Хамица, Батразова батька», «Сослан і Уризмаг» тощо).
Друга частина, «Дослідження» (Москва, 1882) включає фонетику і детальну граматику осетинської мови, а також окрему главу про релігійні уявлення осетинів.
Третя частина, також «Дослідження» (Москва, 1887), присвячена українському осетинознавцю Максиму Ковалевському, містить результати історико-етнографічних пошуків. У цьому томі є, крім іншого, опис зааселеної осетинами території, теоритичне доведення північного (степового) походження осетинів, екскурси в історію часів скіфів, сарматів і аланів. Книга містить додаток, де вміщені зразки «південно-осетинського наріччя», підборка дигорських та іронських прислів'їв, ін. матеріали тощо.
Осетинські тексти в книгах В. Ф. Міллера серії «Осетинські етюди» публікувалися в спеціальній транскрипції, заснованій на кирилиці, що мала відмінності від осетинської абетки, що вже була в ходу на той час, у бік більшої точності.
- ↑ а б в г д Большая российская энциклопедия — Москва: Большая российская энциклопедия, 2004.
- ↑ Кирпичников А. И. Миллер, Всеволод Федорович // Энциклопедический словарь — СПб: Брокгауз — Ефрон, 1896. — Т. XIX. — С. 298–300.
- Г. Г. Денисенко. Міллер Всеволод Федорович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — С. 734. — ISBN 978-966-00-1028-1.
Література та бібліографія | |
---|---|
Словники та енциклопедії | |
Довідкові видання | |
Нормативний контроль | BNF: 164486034 · FAST: 127936 · Freebase: /m/0c3_9hk · GND: 11704377X · ISNI: 0000000115851076 · J9U: 987007273224005171 · LCCN: n82275778 · MAK: 9810601769905606 · NKC: kup20040000119584 · NLA: 1194375 · NLP: a0000001826789 · NTA: 068169329 · NUKAT: n99037703 · SUDOC: 066642191 · VcBA: 495/290730 · VIAF: 779733 |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.