Вибухи на авіабазі «Саки»
Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.
Вибухи на авіабазі «Саки» | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Південний театр воєнних дій російсько-української війни | |||||||
![]() | |||||||
Координати: 45°05′32″ пн. ш. 33°35′13″ сх. д. / 45.09246520690649618° пн. ш. 33.58704749061463701° сх. д. | |||||||
|
Вибухи на авіабазі «Саки» сталися 9 серпня 2022 року в селищі Новофедорівка в окупованому Росією Криму під час російського вторгнення в Україну[1].
Того ж дня російська влада заявила про відсутність пошкоджень військової техніки. Збройні сили України наступного дня заявили, що внаслідок вибухів було знищено 9 російських літаків. У вересні Генеральний штаб Збройних сил України повідомив, що це був український ракетний удар[2].
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/74/Russian_Naval_Aviation_aircraft_at_Novofedorovka_airbase.jpg/220px-Russian_Naval_Aviation_aircraft_at_Novofedorovka_airbase.jpg)
Авіабаза «Саки» Збройних сил України розташована у Сакському районі АР Крим. Її захопили російські війська під час окупації Криму 2014 року. На авіабазі розгорнули 43-й окремий штурмовий авіаційний полк Повітряно-космічних сил Росії.
На цій базі окупанти розміщували здебільшого багатоцільові винищувачі Су-30СМ, бомбардувальники Су-24М і розвідувальні Су-24МР, військово-транспортний Іл-76 та іншу авіатехніку[3].
З початку російського вторгнення в Україну 24 лютого 2022 року російські війська використовували захоплену базу для зберігання авіаційних бомб і ракет, якими обстрілювали південь України: Запорізьку, Херсонську та Миколаївську області[4][5].
9 серпня 2022 року, близько 15:20,[3][6] на авіаційній базі «Саки» пролунала серія потужних вибухів: перші вибухи, потім два одночасні потужні вибухи в різних місцях, через деякий час пролунав третій потужний вибух[3]. Очевидці називали різну кількість вибухів: спершу мова йшла про 4, потім про 6—7 і навіть до 15 вибухів[7][8]. На супутникових знімках, за оцінкою видання «Мілітарний», було видно знищені будівлі та три кратери, на місці яких зберігали вибухонебезпечні предмети і які, ймовірно, були епіцентрами вибухів. Після вибухів на авіабазі розпочалася пожежа[3].
Після цього було помічено, що чимало туристів виїжджали з Криму до Росії, а російський державний туристичний сайт похвалився рекордом, встановленим 15 серпня за кількістю автомобілів, що перетинали міст через Керченську протоку[9].
Міністерство оборони України не взяло на себе відповідальності за вибухи[10].
Міністерство оборони Росії заявило, що причиною вибухів на аеродромі стала «детонація декількох авіаційних боєприпасів», причому додало, що «після вибуху на аеродромі ніхто не постраждав, авіаційна техніка не пошкоджена»[3][11]. Російська окупаційна влада заявила про сімох потерпілих, серед яких було начебто двоє дітей. Згодом було заявлено про одного загиблого[12][13]. Керівник окупаційної адміністрації Сергій Аксьонов у відповідь на вибухи продовжив дію «жовтого рівня» терористичної загрози на півострові до 24 серпня 2022 року[4].
Того ж дня у селищі оголосили евакуацію. Серія несподіваних для населення вибухів стала причиною тимчасових автозаторів у Євпаторії[6].
Видання «Нью-Йорк таймс» із посиланням на анонімне джерело — «високопоставленого українського військового» — написало, що за вибухами на аеродромі в окупованому Криму стоять українські сили[14][15] і що удару завдали «зброєю українського виробництва»[16].
Міністр оборони Великої Британії Бен Воллес припустив, що факт двох окремих вибухів вказував на сплановану подію, а не на випадковий інцидент[3].
ЗМІ припустили, що вибухи могли статися через дії українських спецпризначенців і партизанів[3]. Так, видання «Вашингтон пост», посилаючись на анонімне джерело — «співрозмовника в українському уряді», повідомило, що вибухи на авіабазі — справа рук бійців Сил спеціальних операцій[3].
Російська пропагандистка Маргарита Симоньян написала в Telegram-каналі, що вибухи можуть бути диверсією чи навіть чиїмось «головотяпством»[17].
У соцмережах припускали, що, можливо, ЗСУ використали ОТРК «Грім-2» («Сапсан») або ж протикорабельний комплекс «Нептун», адаптований для ударів по наземних об'єктах. За оцінкою українського видання «Defense Express», такі припущення є малоймовірні, оскільки на той час не існувало жодних доказів наявності на озброєнні ЗСУ ані «Грому», ані ракет «Нептуна», здатних завдавати ударів по цілях на землі, і більш реалістичними є варіанти використання ATACMS, Harpoon Block II+ ER або SLAM-ER. Проте, видання «Defense Express» не виключили варіант, що удар по складах з боєприпасами завдали українським безпілотником[16].
7 вересня 2022 року, у спільній статті Залужного та Забродського на ресурсі Укрінформ під назвою «Перспективи забезпечення воєнної кампанії 2023 року: український погляд» було вперше офіційно заявлено, що по аеродрому Саки був завданий ракетний удар Збройними Силами України[18].
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cd/%D0%90%D0%BA%D1%81%D1%91%D0%BD%D0%BE%D0%B2_%D0%B2_%D0%9D%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%84%D1%91%D0%B4%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D0%BB%D0%B5%D0%B4%D1%83%D1%8E%D1%89%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B5_%D0%B2%D0%B7%D1%80%D1%8B%D0%B2%D0%BE%D0%B2_%D0%BD%D0%B0_%D0%B0%D1%8D%D1%80%D0%BE%D0%B4%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B5%2C_2022%2C_02.jpg/250px-%D0%90%D0%BA%D1%81%D1%91%D0%BD%D0%BE%D0%B2_%D0%B2_%D0%9D%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%84%D1%91%D0%B4%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B2%D0%BA%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D0%BB%D0%B5%D0%B4%D1%83%D1%8E%D1%89%D0%B8%D0%B9_%D0%BF%D0%BE%D1%81%D0%BB%D0%B5_%D0%B2%D0%B7%D1%80%D1%8B%D0%B2%D0%BE%D0%B2_%D0%BD%D0%B0_%D0%B0%D1%8D%D1%80%D0%BE%D0%B4%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B5%2C_2022%2C_02.jpg)
10 серпня окупаційна влада в Криму заявила, що кількість людей, які зазнали травм, зросла до 13, а одна людина загинула[19].
10 серпня ЗСУ заявили, що внаслідок вибухів на авіабазі було знищено 9 російських літаків[20][21].
10 серпня опубліковані супутникові знімки наслідків вибухів[22], за допомогою яких дослідники сайту «Oryx» підтвердили знищення 10 російських літаків на авіабазі[23][24]:
За даними видання «Мілітарний», знищено щонайменше 8—9 літаків[3]:
Були знищені приміщення, подібні на склади, пошкоджені будівлі поруч із літаками та автотехніка персоналу аеродрому. Але, ймовірно, захищені сховища лишилися цілими[3].
З цивільної інфраструктури було пошкоджено 62 багатоповерхівки, 20 комерційних об'єктів, а також приватні будинки. У будинках Новофедорівки вибиті вікна та двері, а також відсутнє газопостачання[3].
- Російська окупація Криму
- Вибухи біля Джанкоя
- Вибухи під Бєлгородом
- Атака на Бєлгород і Брянськ (2022)
- Ракетний удар по Севастополю 13 вересня 2023
- ↑ В окупованому Криму пролунали вибухи: де знаходиться Новофедорівка. Дзеркало тижня. Процитовано 9 серпня 2022.
- ↑ Генштаб підтвердив, що бази в Криму обстріляли українськими ракетами. Українська правда (укр.). Процитовано 9 вересня 2022.
- ↑ а б в г д е ж и к л м Тарас Сафронов, Розгром аеродрому “Саки”: хронологія і втрати // Мілітарний, 11 серпня 2022
- ↑ а б Вибухи на авіабазі в окупованому Криму: що відомо. РБК-Украина. Процитовано 9 серпня 2022.
- ↑ Reuters (9 серпня 2022). Five injured as blasts rock Russian air base in annexed Crimea. Reuters (англ.). Процитовано 9 серпня 2022.
- ↑ а б Паніка в Криму: прогриміли потужні вибухи на авіабазі окупантів РФ. glavred.net. Процитовано 9 серпня 2022.
- ↑ Біля авіабази росіян у Криму пролунали потужні вибухи. 24tv.ua. Процитовано 9 серпня 2022.
- ↑ У Криму на авіабазі російських окупантів під Саками пролунали потужні вибухи (фото, відео). novynarnia.com. 9 серпня 2022. Процитовано 9 серпня 2022.
- ↑ Explosions in Crimea: record traffic jam on Kerch bridge. news.yahoo.com (амер.). Процитовано 17 вересня 2022.
- ↑ В Міноборони України зробили заяву по вибухам в окупованому Криму. РБК-Украина. Процитовано 9 серпня 2022.
- ↑ Міноборони Росії повідомило свою версію про вибухи біля Саків Криму. Радіо Свобода. Процитовано 9 серпня 2022.
- ↑ Стало відомо про загиблого в результаті вибухів у Криму. РБК-Украина. Процитовано 9 серпня 2022.
- ↑ Удар по аеродрому «Саки»: чим дістали та що знищили. novynarnia.com. 9 серпня 2022. Процитовано 9 серпня 2022.
- ↑ Schwirtz, Michael (9 серпня 2022). Ukraine Live Updates: Explosion Rocks Russian Air Base in Crimea. The New York Times (амер.). ISSN 0362-4331. Процитовано 9 серпня 2022.
- ↑ NYT: За вибухами на аеродромі в Криму стоять українські сили // Українська правда. — 2022. — 9 серпня.
- ↑ а б Бойовий дебют ОТРК «Грім», модифікований «Нептун» чи БПЛА: три варіанти ударів по Криму на рівні фантастики. defence-ua.com (укр.). Процитовано 10 серпня 2022.
- ↑ Міноборони РФ прокоментувало вибухи в Криму: Жодного вогневого впливу. Українська правда (укр.). Процитовано 11 серпня 2022.
- ↑ Залужний вперше підтвердив ракетні удари ЗСУ по аеродрому «Саки» в окупованому Криму. dsnews.ua (укр.). 7 вересня 2022. Процитовано 9 вересня 2022.
- ↑ У Криму кількість постраждалих від вибуху на авіабазі зросла до 13 осіб. У Новофедоріці надзвичайний стан. babel.ua. Процитовано 10 серпня 2022.
- ↑ Втрачені Росією минулої доби 9 літаків було знищено ударом по аеродрому в Криму, — Повітряні сили ЗСУ. espreso.tv. Процитовано 10 серпня 2022.
- ↑ З’явилися знімки знищеної російської авіації на авіабазі у Криму. mil.in.ua. Процитовано 10 серпня 2022.
- ↑ З'явились супутникові знімки знищених російських літаків у Криму | Еспресо. espreso.tv. Процитовано 10 серпня 2022.
- ↑ Oryx. List Of Aircraft Losses During The 2022 Russian Invasion Of Ukraine. Oryx. Процитовано 10 серпня 2022.
- ↑ Visual evidence proves Russia lost at least four Su-30SMs and seven Su-24M(R)s at Saky airbase. Twitter. Процитовано 10 серпня 2022.
- Валерій Залужний, Михайло Забродський. Перспективи забезпечення воєнної кампанії 2023 року: український погляд. Укрінформ. 7 вересня 2022.
- Тарас Сапронов. Розгром аеродрому «Саки»: хронологія і втрати. Мілітарний. 11 серпня 2022.
- Які реальні втрати РФ після удару по авіабазі «Саки»: коли весь авіаційний полк можливо списати на металобрухт. Defense Express. 11 серпня 2022.
- Joseph Trevithick (10 серпня 2022). Widespread Destruction Seen After Blasts At Russian Base In Crimea. The War Zone. The Drive.
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.