Велика Чернеччина
Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.
село Велика Чернеччина | |
---|---|
Країна | ![]() |
Область | Сумська область |
Район | Сумський район |
Громада | Сумська міська громада |
Облікова картка | Велика Чернеччина |
Основні дані | |
Населення | 2700 |
Поштовий індекс | 42333 |
Телефонний код | +380 542 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 50°57′18″ пн. ш. 34°55′31″ сх. д.H G O |
Середня висота над рівнем моря |
139 м |
Водойми | р. Псел |
Відстань до обласного центру |
9 км |
Відстань до районного центру |
9 км |
Найближча залізнична станція | Суми |
Відстань до залізничної станції |
9 км |
Місцева влада | |
Адреса ради | 40030, Сумська обл., м. Суми, пл. Незалежності, 2 |
Карта | |
Мапа | |
![]() | |
|
Вели́ка Черне́ччина — село в Україні, у Сумській міській громаді Сумського району Сумської області. Населення становить 2639 осіб. Колишній орган місцевого самоврядування — Великочернеччинська сільська рада.
Село Велика Чернеччина знаходиться на лівому березі річки Псел, вище за течією на відстані 2 км розташоване село Вільшанка, нижче за течією на відстані 0,5 км розташоване село Липняк, на протилежному березі — село Пушкарівка. Річка в цьому місці звивиста, утворює лимани і заболочені озера (озеро Прірва). Через село проходить автомобільна дорога Т 1901.
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року[1]:
Мова | Кількість | Відсоток |
---|---|---|
українська | 2539 | 96.21% |
російська | 99 | 3.75% |
вірменська | 1 | 0.04% |
Усього | 2639 | 100% |
Заснована Велика Чернеччина в 1672 році. Спочатку вона належала ченцям (чернці), звідси і назва. Велика Чернеччина стала називатися на відміну від Малої Чернеччина, до початку XIX в. колишній хутір Чернеччина. Важкий феодальний гніт сумського Успенського монастиря став в 1767 р. причиною втечі з села 35 сімейств. При затриманні втікачі надали військовій команді опір.
За даними на 1864 рік у власницькій слободі Стецьківської волості Сумського повіту Харківської губернії мешкало 1518 осіб (731 чоловічої статі та 787 — жіночої), налічувалось 203 дворових господарства, існували православна церква та паперова фабрика[2].
Станом на 1914 рік село було центром окремої, Чернеччанської волості, кількість мешканців зросла до 4470 осіб[3].
З 1917 — у складі УНР.
Село постраждало внаслідок геноциду українського народу, проведеного окупаційним урядом СРСР 1932—1933 та 1946—1947. У 2000-их роках при цвинтарній брамі села встановлено пам'ятний хрест на честь закатованих голодом односельців.
У 1978 році зданий в експлуатацію молочнотоварний комплекс на 1000 голів худоби і введена в дію осушувально-зрошувальна система.
12 червня 2020 року, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 723-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Сумської області», село увійшло до складу Сумської міської громади[4].
19 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації Сумського району(1923—2020), увійшло до складу новоутвореного Сумського району[5].
27 серпня 2024 року оперативне командування “Північ” інформує про обстріли села. Зафіксовано 1 вибух, ймовірно ФПВ-дрон[6].
- Вільшанківський заказник — ландшафтний заказник місцевого значення.
- Ірина Вертікова — журналістка.
- Єлишевич Григорій Львович — поет, байкар.
- Литвиненко Василь Дмитрович (1895—1966) — Герой Радянського Союзу (1944).
- Семенюта Анатолій Миколайович — поет.
- ↑ Харьковская губернія. Списокъ населенныхъ мѣстъ по свѣдѣніямъ 1864 года, томъ XLVI. Изданъ Центральнымъ статистическимъ комитетомъ Министерства Внутренних Дѣлъ. СанктПетербургъ. 1869 — XCVI + 209 с., (код 3224)(рос. дореф.)
- ↑ Харьковскій календарь на 1914 годѣ. Изданіе Харьковскаго Губернскаго Статистическаго Комитета. Харьковъ. Типографія Губернскаго Правленія. 1914. VI+86+84+86+26+116+140+44 с.(рос. дореф.)
- ↑ Розпорядження Кабінету Міністрів України № 723-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Сумської області». kmu.gov.ua. Процитовано 25 жовтня 2021.
- ↑ Постанова Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807-IX «Про утворення та ліквідацію районів»
- ↑ Подробиці обстрілів від ОК “Північ”. debaty.sumy.ua (ru-RU) . Процитовано 28 серпня 2024.
- Історія міст та сіл УРСР (рос.)
- Погода в селі Велика Чернеччина [Архівовано 2 квітня 2019 у Wayback Machine.]
Повітове місто | |
---|---|
Міста, містечка та слободи | |
Волості | Біловодська • Білопільська • Великобобрицька • Верхньосироватська • Вирівська • Ворожбинська • Климівська • Куянівська • Миколаївська • Нижньосироватська • Павлівська • Писарівська • Прорубська • Річанська • Степанівська • Стецьківська • Сумська • Терешківська • Тимофіївська • Улянівська • Хотінська • Чернеччанська • Юнаківська • Ястребенська |
Основні поселення (від 900 мешканців на 1864 рік) | Басівка • Біловоди • Велика Чернеччина • Верхня Сироватка • Вири • Климівка • Кровне • Локня • Могриця • Нижня Сироватка • Низи • Павлівка • Степанівка • Стецьківка • Терешківка • Улянівка • Хотінь • Яструбине |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.