Lord Kelvin
William Thomson Kelvin | |
![]() William Thomson – Lord Kelvin. | |
Född | William Thomson 26 juni 1824[1][2][3] Belfast[4][5] |
---|---|
Död | 17 december 1907[1][2][3] (83 år) Largs[4] |
Begravd | Westminster Abbey |
Nationalitet | Brittisk |
Andra namn | Baron Kelvin, of Largs in the County of Ayr |
Medborgare i | Förenade kungariket Storbritannien och Irland |
Utbildad vid | University of Glasgow Peterhouse Universitetet i Cambridge[6] Royal Belfast Academical Institution ![]() |
Sysselsättning | Fysiker, politiker[7], författare[8], universitetslärare, matematiker, ingenjör |
Befattning | |
Ordförande för Royal Society (1890–1895) Ledamot av Brittiska överhuset (1893–1907)[9] Ledamot av Kronrådet (1902–)[10] | |
Arbetsgivare | University of Glasgow |
Noterbara verk | kelvin och Strömvåg |
Politiskt parti | |
Liberal Party (–)[11] Liberal Unionist Party (–)[11] | |
Maka | Margaret Crum (g. 1852–1870, makas/makes död)[12] Frances Anna Blandy (g. 1874–1907, personens död)[13] |
Föräldrar | James Thomson Margaret Gardiner[14][10] |
Utmärkelser | |
Se lista | |
Namnteckning | |
![]() | |
Heraldiskt vapen | |
![]() | |
Redigera Wikidata |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3f/Thomsons_mirror_galvanometer%2C_1858._%289663806048%29.jpg/250px-Thomsons_mirror_galvanometer%2C_1858._%289663806048%29.jpg)
William Thomson, adlad 1892 till "Baron Kelvin, of Largs in the County of Ayr" – Lord Kelvin, född den 26 juni 1824 i Belfast, död den 17 december 1907, var en irländsk matematiker, fysiker, ingenjör och uppfinnare framför allt verksam i Skottland vid universitetet i Glasgow.
Thomson blev efter studier i Glasgow, Cambridge och Paris professor i Glasgow 1846 och innehade denna lärostol till 1899.[15]
Lord Kelvin gjorde bland annat viktiga insatser inom termodynamiken. Enheten kelvin för temperatur är uppkallad efter honom. Han var även den första VD:n för IEC.
Vid 77 års ålder gjorde han en betydande insats inom kosmologin, då han lyckades lösa gåtan kring Olbers paradox. 1853 upptäckte han, tillsammans med James Prescott Joule den så kallade Joule-Thomson-effekten.
Bibliografi
[redigera | redigera wikitext]- Hörz, H., Naturphilosophie als Heuristik?: Korrespondenz zwischen Hermann von Helmholtz und Lord Kelvin (William Thomson), Basilisken-Presse, 2000, ISBN 3-925347-56-9
- Thomson, W. & Tait, P.G., Treatise on Natural Philosophy, Oxford, 1867
- Thomson, W., Mathematical and Physical Papers, Cambridge University Press, 1882–1911, ISBN 0-521-05474-5
- Wilson, D.B. (ed.), The Correspondence Between Sir George Gabriel Stokes and Sir William Thomson, Baron Kelvin of Largs, Cambridge University Press, 1990, ISBN 0-521-32831-4
- Collected Papers in Physics and Engineering, Cambridge University Press, 1912, ISBN B0000EFOL8
- Lord Kelvin, On ether and gravitational matter through infinite space (1901).
Utmärkelser
[redigera | redigera wikitext]- Asteroiden 8003 Kelvin är uppkallad efter honom.[16]
- Fellow of the Royal Society, 1851[10]
- Bakerföreläsningen, 1856
- Royal Medal, 1856
- Keithmedaljen, 1861
- Ponceletpriset, 1873
- Matteuccimedaljen, 1876
- Albert-medaljen, 1879
- Honorary Fellow of the Royal Society Te Apārangi[17]
- Copleymedaljen, 1883[18]
Pour le Mérite för vetenskap och konst, 1884[19]
- Helmholtz-medaljen, 1892
Förtjänstorden, 1902[10]
- John Fritz-medaljen, 1905[20]
Kommendör av Hederslegionen
Leopoldorden
- Gunning Victoria Jubilee Prize
Storofficer av Hederslegionen
- Hedersledamot
Heliga skattens orden
Knight Bachelor
- Smith's Prize
Riddare med storkors av Victoriaorden
Kejserliga Brasilianska Rosenorden
Referenser
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b] Bibliothèque nationale de France, BnF Catalogue général : öppen dataplattform, läs online, läst: 10 oktober 2015, licens: öppen licens.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] MacTutor History of Mathematics archive, läst: 22 augusti 2017.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] SNAC, William Thomson, 1st Baron Kelvin, läs online, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Aleksandr M. Prochorov (red.), ”Томсон Уильям”, Большая советская энциклопедия : [в 30 т.], tredje utgåvan, Stora ryska encyklopedin, 1969, läst: 28 september 2015.[källa från Wikidata]
- ^ www.accademiadellescienze.it, läst: 1 december 2020.[källa från Wikidata]
- ^ Mathematics Genealogy Project.[källa från Wikidata]
- ^ Hansard 1803–2005, läst: 22 april 2022.[källa från Wikidata]
- ^ Charles Dudley Warner (red.), Library of the World's Best Literature, 1897, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ The London Gazette, 26260, 23 februari 1892, s. 991, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ [a b c d] Colin Matthew (red.), Oxford Dictionary of National Biography, Oxford University Press, 2004.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] 10.1088/1742-6596/158/1/012004.[källa från Wikidata]
- ^ läst: 7 augusti 2020.[källa från Wikidata]
- ^ Källangivelsen på Wikidata använder egenskaper (properties) som inte känns igen av Modul:Cite
- ^ Darryl Roger Lundy, The Peerage.[källa från Wikidata]
- ^ Carlquist, Gunnar, red (1933). Svensk uppslagsbok. Bd 15. Malmö: Svensk Uppslagsbok AB. sid. 236
- ^ ”Minor Planet Center 8003 Kelvin” (på engelska). Minor Planet Center. https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=8003. Läst 14 november 2021.
- ^ läs online, www.royalsociety.org.nz .[källa från Wikidata]
- ^ Award winners : Copley Medal (på engelska), Royal Society, läs online, läst: 30 december 2018.[källa från Wikidata]
- ^ William Lord Kelvin of Largs Thomson (på tyska), Pour le Mérite för vetenskap och konst, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, www.smenet.org .[källa från Wikidata]
Vidare läsning
[redigera | redigera wikitext]- Runesson, Anders (2007). ”Kelvin : jakten mot nollpunkten”. Allt om vetenskap (nr. 10): sid. 110–111.
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]Wikimedia Commons har media som rör Lord Kelvin.
- Heroes of the Telegraph, Project Gutenburg
- William Thomson: king of Victorian physics, Institute of Physics webbsida
- Measuring the Absolute: William Thomson and Temperature, Hasok Chang och Sang Wook Yi, London School of Economics (pdf)
|
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.