Frederick Hopkins
Frederick Hopkins ![]() | |
![]() | |
Född | 20 juni 1861[1][2][3] Eastbourne[4][5][1], Storbritannien |
---|---|
Död | 16 maj 1947[6][1][2] (85 år) Cambridge[6][1] |
Medborgare i | Storbritannien |
Utbildad vid | King's College London Guy's Hospital Trinity College, Cambridge University of London Imperial College School of Medicine ![]() |
Sysselsättning | Biokemist, universitetslärare[4], läkare, kemist |
Befattning | |
Ordförande för Royal Society (1930–1935)[1] | |
Arbetsgivare | King's College London Universitetet i Cambridge |
Utmärkelser | |
Croonian Medal and Lecture (1915) Balymedaljen (1915) Royal Medal (1918) Copleymedaljen (1926)[4][7] Nobelpriset i fysiologi eller medicin (1929)[4][8][9] Albert-medaljen (1934)[10] Honorary Fellow of the Royal Society Te Apārangi[11] Hedersdoktor vid Sorbonne (1945)[12] Förtjänstorden Knight Bachelor Cameron Prize (Edinburghs universitet) Fellow of the Royal Society | |
Redigera Wikidata |
Sir Frederick Gowland Hopkins, född 20 juni 1861 i Eastbourne, Sussex, död 16 maj 1947 i Cambridge, var en brittisk läkare och biokemist. År 1929 erhöll han Nobelpriset i fysiologi eller medicin.
Hopkins blev 1913 professor i biokemi vid Cambridge University, och var en av vitaminforskningens grundläggare. År 1901 upptäckte han aminosyran tryptofan. Härigenom kom han in på frågan om äggvitekropparnas fullvärdighet i biologiskt hänseende. Utfodringsförsök med rena substanser, vilka han senare utförde på råttor, övertygade honom snart att tillväxten blir ofullständig och snart avstannar, om man uteslutande använder fett, äggvita, kolhydrater, vatten och salter. Hopkins visade att tillförsel av små mängder mjölk åter satte igång tillväxten. Redan 1906 och 1909 meddelade Hopkins dessa rön, men först 1912 kom den utförliga publikationen med beviset för ett fettlösligt vitamin som nödvändigt för tillväxten. Dessa och Christiaan Eijkmans upptäckter av vitaminerna innebar en revolution inom näringsläran och skapade också nya möjligheter till förståelse för ett flertal bristsjukdomar och deras förebyggande. Välkända är även Hopkins undersökningar av mjölksyrebildningen i vävnaderna genom att från levande vävnader isolera ämnet glutation.
Asteroiden 9677 Gowlandhopkins är uppkallad efter honom.[13]
Referenser
[redigera | redigera wikitext]Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b c d e] Encyclopædia Britannica, Sir Frederick Gowland Hopkins, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] SNAC, Frederick Gowland Hopkins, läs online, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Brockhaus Enzyklopädie, Frederick Gowland Hopkins, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ [a b c d] Magnús Magnússon, Chambers Biographical Dictionary, W & R Chambers, 1990, ISBN 978-0-550-16041-6.[källa från Wikidata]
- ^ Aleksandr M. Prochorov (red.), ”Хопкинс Фредерик Гоуленд”, Большая советская энциклопедия : [в 30 т.], tredje utgåvan, Stora ryska encyklopedin, 1969, läst: 27 februari 2017.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Aleksandr M. Prochorov (red.), ”Хопкинс Фредерик Гоуленд”, Большая советская энциклопедия : [в 30 т.], tredje utgåvan, Stora ryska encyklopedin, 1969, läst: 28 september 2015.[källa från Wikidata]
- ^ Award winners : Copley Medal (på engelska), Royal Society, läs online, läst: 30 december 2018.[källa från Wikidata]
- ^ The Nobel Prize amounts (på engelska), Nobelstiftelsen, Nobelprize.org, läs online, läst: 8 januari 2019.[källa från Wikidata]
- ^ The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1929 (på engelska), Nobelstiftelsen, Nobelprize.org, läs online, läst: 8 januari 2019.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, www.thersa.org .[källa från Wikidata]
- ^ läs online, www.royalsociety.org.nz .[källa från Wikidata]
- ^ Jérôme Fenoglio (red.), Le général de Gaulle à la séance solennelle de rentrée de l'Université de Paris, Le Monde (på franska), Societe Editrice Du Monde, 17 december 1945, s. 4 .[källa från Wikidata]
- ^ ”Minor Planet Center 9677 Gowlandhopkins” (på engelska). Minor Planet Center. https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=9677. Läst 11 juni 2023.
Källor
[redigera | redigera wikitext]- Carlquist, Gunnar (red.) (1932). Svensk uppslagsbok. Malmö: Svensk Uppslagsbok AB:s förlag, band 13 s. 299.
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]Wikimedia Commons har media som rör Frederick Hopkins.
- Nobelprize.org, Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1929
- Nobelprize.org, Frederick Hopkins - biografi
|
|
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.