Filosof
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3a/Russell1907-2.jpg/170px-Russell1907-2.jpg)
En filosof är en person som yrkesmässigt ägnar sig åt filosofi.[1] Ordet härrör från grekiskans philos och sofia, betydande "vän av visdom".
Ända sedan antiken har det funnits människor som kallat sig filosofer. Från början gällde det huvuddelen av vetenskapsmän och tänkare, men allteftersom filosofin avsöndrades i specialvetenskaper, till exempel fysik, biologi och sociologi, kom specialvetenskapens företrädare mer sällan att se sig som filosofer, och kallade sig i stället för till exempel fysiker, biologer och sociologer.
Många av de filosofiska utövarna är akademiker, men filosofin har också en stor andel nyskapande och för ämnet betydelsefulla personer som funnits utanför, eller i utkanten av, den akademiska världen. Kant och Hegel är visserligen eminenta akademiker, men de uppvägs av icke-akademiker såsom Hume, Nietzsche och Frege.
Kvinnliga filosofer?
[redigera | redigera wikitext]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/8/8f/Hannah_Arendt_1975_%28cropped%29.jpg)
En evident iakttagelse av filosofihistorien är att den stora majoriteten av berömda filosofer, som beskrivs i en typisk bok om filosofins historia, är män. Detta kan bero på att kvinnor historiskt sett inte fått möjlighet till det intellektuella utbyte, som krävs för att ge bidrag till filosofin, och/eller att män favoriserar män när de skriver historia.
Bakom detta har det också funnits en föreställning om att kvinnor inte är förnuftiga och rationella. Den australiensiska feministen Genevieve Lloyd redogör för denna systematiska misogyni i sitt idéhistoriska verk Det manliga förnuftet (1984; svensk översättning 2005). En tänkare, som har ifrågasatt och förlöjligat uppfattningen om att män skulle vara intellektuellt överlägsna kvinnor, är den amerikanske kritikern H.L. Mencken, som i boken In Defense of Women (1918) argumenterade för den motsatta åsikten, att kvinnor besitter visdom och sunt förnuft i långt större utsträckning än män.
I dag är det allt vanligare att kvinnor studerar filosofi, har höga akademiska positioner och är berömda för forskningsbidrag. Kvinnliga filosofer från historien omnämns och hyllas alltmer, däribland Hypatia, Christine de Pizan och Mary Wollstonecraft. Under 1900-talet var Simone de Beauvoir, Ayn Rand, Philippa Foot och Hannah Arendt fyra framstående filosofer. Bland nu levande filosofer märks Susan Haack, berömd bland annat för bidrag till logik och kunskapsteori, samt Martha Nussbaum, känd för sina bidrag inom såväl antik filosofi som lag och etik.
Framstående filosofer
[redigera | redigera wikitext]Antiken
[redigera | redigera wikitext]Medeltiden
[redigera | redigera wikitext]Renässansen
[redigera | redigera wikitext]Tidigmodern tid
[redigera | redigera wikitext]1800-tal
[redigera | redigera wikitext]1900-tal
[redigera | redigera wikitext]Samtida filosofer
[redigera | redigera wikitext]Svenska filosofer
[redigera | redigera wikitext]Referenser
[redigera | redigera wikitext]- ^ ”filosof - Uppslagsverk - NE.se”. www.ne.se. https://www.ne.se/uppslagsverk/ordbok/svensk/filosof. Läst 26 oktober 2021.
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]Wikiquote har citat av eller om Filosof.
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.