Yettel Србија
Yettel | |
---|---|
![]() | |
Ранији назив | 063 Mobtel Srbija (1994—2006) Telenor Srbija (2006—2022) |
д.о.о. | |
Делатност | телекомуникације |
Основано | 1. март 2022. 1994. (основано) | (тренутни облик)
Седиште | Омладинских бригада 90, Београд |
Руководиоци | Марек Слачик (директор) Маријан Мајк Мишел (директор) Јан Кадник (директор) |
Производи | UMTS, HSDPA, W-CDMA, EDGE, GPRS, GSM |
Приход | ![]() |
Профит | ![]() |
Укупна актива | ![]() |
Укупан капитал | ![]() |
Власник | PPF |
Број запослених | 791 (2017) |
Веб-сајт | www |
Yettel (транскр. Јетел; стилизовано као Yettel.) је српски добављач мобилних, фиксних, интернет и IPTV услуга. Власник је чешка инвестициона група, PPF. Седиште се налази у Београду. Од 2020. је други највећи оператер мобилне телефоније са тржишним уделом од 36,98%.[3]
Историја
[уреди | уреди извор]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/sr/f/f3/Mobtel.gif)
Компанија је основана 15. априла 1994. године, под именом Мобтел Србија (пун назив: Мобилне телекомуникације Србија), као заједничко предузеће БК Трејд из Москве на челу са браћом Карић (51% акција) и јавног предузећа ПТТ саобраћаја „Србија“ из Београда (49% акција).
- Пуштање у рад је било 31. децембра 1994. године путем тадашње аналогне НМТ мреже која је покривала веће урбане средине и главне путне саобраћајнице - односно 60% становништва и 12% територије Србије. Позивни број НМТ мреже је био 061 (међународни: +381 61); Пуштање у рад је извршио, тадашњи председник владе, Радоје Контић.
- 15. октобра 1996. године Мобтел је поред ове увео и нову, дигиталну 063 GSM мрежу;
- 15. јула 2003. године компанија Мобтел прва је у Србији увела GPRS мрежу, односно 2.5 генерацију мобилне телефоније;
- 25. новембра 2003. године Мобтел је представио EDGE стандард за пренос података (2.75G или слабија 3G) који омогућава пренос података брзинама до 384 килобита по секунди[4];
- Почетком 2004. године Мобтелова GSM мрежа је добила још један позивни број 062 (+381 62), који се од тада користи поред позивног броја 063;
- 22. новембра 2004. године представљена је и пуштена у пробни рад прва 3G мрежа у Србији, заснована на UMTS стандарду. Том приликом представљене су и услуге гледања телевизијског програма путем мобилног телефона, праћење саобраћаја на ауто-путу уживо као и брзи пренос видео и аудио садржаја[5];
- У првом кварталу 2006. године НМТ мрежа је искључена из комерцијалне употребе, а потпуно је угашена, касније, исте године.
- 1. марта 2007. године Теленор је у Србији пустио у комерцијални рад прву 3G (UMTS) мрежу која омогућава пренос података великим брзинама и услугу видео позива свим својим корисницима (постпејд и припејд), без додатних пријављивања за ту услугу.[6]
- 1. марта 2008. године Теленор је добио још један позивни број 069 (+381 69), који је пуштен у комерцијалну употребу 12. маја исте године поред позивних бројева 063 и 062;[7]
- 25. марта 2015. године Теленор је пустио у комерцијални рад 4G (LTE) мрежу
Одузимање лиценце
[уреди | уреди извор]Дана 29. децембра 2005. Влада Србије је Мобтелу одузела лиценцу за обављање телекомуникационих делатности због неисплаћених дивиденди држави 1990-их година.
Влада Србије је постала већински власник компаније (70%), док је део компаније купио аустријски конзорцијум са (30% акција), након чега компанија мења име у Моби 63.
Аукција
[уреди | уреди извор]Дана 31. јула 2006. већински пакет акција Моби 63 продат је (70% које је држава имала) норвешком Теленору за 1,513 милијарди евра[8] што му је омогућило да преузме и осталих 30% акција од аустријског конзорцијума. Услов за преузимање осталих 30% акција је била понуда виша од милијарду и 100 милиона евра.
Дана 31. августа 2006. Моби 63 званично прелази у власништво Теленора[9] и мења име у Теленор д. о. о.[10]
Марта 2018. године, чешки инвестициони фонд ППФ је купио компанију од норвешког Теленора.
Лиценца за фиксну телефонију
[уреди | уреди извор]Дана 22. јануара 2010. РАТЕЛ одлучује.[11] да Теленору додели другу лиценцу за изградњу, поседовање и експлоатацију јавне фиксне телекомуникационе мреже и пружање услуга јавне фиксне телекомуникационе мреже у Србији, на основу јавног конкурса за избор другог оператора фиксне телефоније[12]
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4e/Telenor_Serbia.jpg/220px-Telenor_Serbia.jpg)
Дана 19. фебруара 2010. РАТЕЛ уручује[13] Теленору другу лиценцу за фиксну телефонију у Србији, чиме се званично укида монопол Телекома Србије у овој области.
Теленор је лиценцом обавезан да у року од годину дана почне да пружа услуге фиксне телефоније.
Дана 7. јула 2010. Теленор тужи РАТЕЛ Управном суду у Београду због дискриминаторске и превисоке накнаде за позиве из своје мобилне мреже ка фиксној мрежи Телекома Србије[14]
Током августа 2011. Теленор обуставља судски процес против РАТЕЛ-а[15] услед одлуке коју је то тело донело[16] у јуну 2011. године, а која се односи на регулацију велепродајних цена позива из мреже у мрежу. Тиме је обезбеђено поштовање основних начела недискриминације између телекомуникационих оператора, а чије непоштовање је било предмет тужбе Теленора против РАТЕЛ-а[14].
Оптички интернет и ИПТВ
[уреди | уреди извор]Почетком 2021. године, „Теленор” је најавио да ће ускоро уврстити у понуду и оптички интернет, те IPTV.[17] Ради брзог остварења ових планова, „Теленор” није развио сопствену инфраструктуру, већ је изнајмио постојећу од највећег конкурента, компаније „Телеком Србија”. Ово је изазвало контроверзе и незадовољство појединих учесника на тржишту, попут „Јунајтед групе”, и њиховог провајдера у Србији, СББ-а. Сходно овој позицији, договор „Телекома” и „Теленора” је постигнут како би се умањио утицај информативних канала „Јунајтед групе”, примарно из пословних и политичких разлога.[17] Упркос томе, „Теленор” је званично лансирао своју нову услугу у новембру 2021. године, и то под брендом „Хипернет”.[18] Иако се „Хипернет” нуди одвојено од мобилних услуга, „Теленор” је тиме постао (после „Телекома”) тек други учесник на тржишту телекомуникација у Србији који нуди све четири раширене телекомуникационе услуге ("quadruple play" — фиксна телефонија, мобилна телефонија, интернет и кабловска телевизија).
Улазак у банкарски сектор у Србији
[уреди | уреди извор]Дана 26. априла 2013. Теленор је саопштио да је постигао споразум о куповини КБЦ банке у Србији. Према договору, Теленор ће купити 100% удела у КБЦ Банци, док ће Сосијете Женерал Банка преузети портфолио клијената КБЦ Банке који подразумева 81.000 физичких лица, предузетника, малих и средњих предузећа.[19] Тиме је Теленор основао Теленор банку, прву онлајн банку у Србији, која од октобра 2019. године мења назив у Моби банка.
У јулу 2017. постигнут је договор о успостављању стратешког партнерства између Теленор банке и инвестиционог фонда Ривер Стикс из Бугарске, који није реализован, чиме би овај фонд постао власник 85% акција банке. Народна банка Србије као регулатор финансијског тржишта није дала сагласност због неиспуњавања прописаних услова[20].
Теленор Србија је у марту 2018. продат чешкој инвестиционој групи ППФ за 2,8 милијарди евра. По овом споразуму, фирма је задржала назив "Теленор" још четири године, када је 1. марта 2022. званично преименована у Yettel.[21]
Тржишни показатељи за мобилну мрежу
[уреди | уреди извор]- Укупан број корисника Теленорове мреже на крају 2013. године износио је 3.063.172. Од тог броја 53,77% корисника на припејду и 46,27% на постпејду.[22]
Тржишно учешће ове мреже на крају 2014. године[23]:
- по броју корисника 33,3%
- по укупном годишњем приходу 40,3% и највеће је међу оператерима у Србији
- по укупном одлазном саобраћају 37,2%
- по укупном броју послатих кратких текстуалних порука 34,1%
- по укупном броју послатих мултимедијалних порука 36,5%
Подаци о мобилној мрежи
[уреди | уреди извор]Теленор има лиценцу за рад ГСМ мреже у опсегу 900 MHz и 1800 MHz, за УМТС/ИМТ 2000 мрежу у опсегу 900 MHz и 2100 MHz и за 4Г (ЛТЕ) мрежу на опсегу 800 и 1800 мегахерца. Лиценцу за 3Г мрежу је добио 31. августа 2006. са важењем од 10 година и она је обновљена 2016 на још 10 година. У 2014 години је додељена и лиценца за 4Г мрежу.
- Покривеност територије Србије ГСМ сигналом је 99%
- Покривеност становништва Србије ГСМ сигналом је 99,38%
- Покривеност територије Србије УМТС сигналом је 95,75%
- Покривеност становништва Србије УМТС сигналом је 98,14%[23]
- Идентификациони код (ИМСИ) Теленорове мреже је 220-01, а позивни бројеви Теленорове мреже су 062 (међународни +381 62), 063 (међународни: +381 63) и 069 (међународни +381 69).
- Роминг је омогућен у 158 земаља света, односно у 369 мрежа иностраних мобилних оператора, 2 поморске, 1 авио и 1 сателитској мрежи.
- До краја 2020. године Теленор је има преко 8.000 базних станица.[23]
- Почетком 2011. године Теленор је пустио у рад један од најмодернијих дата центара на подручју југоисточне Европе – Теленор Tier 3 дата центар, у коме је смештено ново језгро Теленор мреже.[24]
- Дана 21. јуна 2019. Теленор је пустио у тестни рад прву 5Г базну станицу. Она се налази у Научно технолошком парку у насељу Звездара у Београду.
Подаци о 3Г мобилној мрежи
[уреди | уреди извор]ЕДГЕ мрежа која представља 2,75 генерацију мобилне телефоније или слабију 3Г има идентичну покривеност сигналом као и ГСМ мрежа. Ова мрежа је у комерцијалној употреби од новембра 2004. године.
Својим УМТС, ХСДПА и ХСПА+ (3Г и 3,5Г - генерација мобилне телефоније) сигналом Теленор покрива преко 83,68% популације Србије[23]
Теленор Србија 3Г мрежа подржава следеће технологије широм Србије, као и на свим битнијим путним правцима[25]: WCDMA, ХСДПА, ХСПА i ХСПА+ са следећим максималним теоретским брзинама:
- ХСПА+ 42 - до 42 Мбпс проток при преузимању и до 5.76 Мбпс протока при слању података
- ХСПА+ - до 21 Мбпс проток при преузимању и до 5.76 Мбпс протока при слању података
- ХСПА - до 14.4 Мбпс проток при преузимању и до 2 Мбпс протока при слању података
- ХСДПА - до 7.2/3.6 Мбпс проток при преузимању и до 384 Кбпс протока при слању података.
Историјат
[уреди | уреди извор]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/sr/thumb/e/e3/Pametna_mreza.jpg/220px-Pametna_mreza.jpg)
- 14. децембра 2007. године Теленор је склопио уговор са компанијом Nokia Siemens Networks о изградњи националне 3Г и 3.5 Г мреже високог квалитета у наредне четири године.[26]
- 15. септембра 2011. године Теленор покреће пројекат под називом „Паметна мрежа“ који обележава нову етапу у еволуцији мреже и који за циљ има промовисање перформанси.[27] нове, брже Теленорове мреже[28]
- Дана 1. марта 2012. године Теленор је саопштио да је његова Паметна мрежа доступна на територији целе Србије.[29]
- 19. јунa 2012. године Теленор је започео процес унапређења и проширења своје мреже на напреднији ХСПА+ стандард са максималним теоријским брзинама до 42 Мбпс при преузимању података, уводећи ову технологију у шест градова у Србији.
- 20. јулa 2012. године Теленор је обавестио јавност да је месец и по дана пре предвиђеног рока завршио процес унапређења своје мреже на ХСПА+ 42 Мбпс стандард и омогућио свим корисницима на подручју покривености 3Г мрежом боље искуство приликом коришћења интернет сервиса на мобилним уређајима.[30]
Подаци о 4Г мобилној мрежи
[уреди | уреди извор]Половином 2010. године Теленор је започео пројекат обнављања постојеће мреже (НГН транзиција), као главном предуслову за увођење наредних генерација мобилне телефоније (4Г) и пратећих напредних сервиса. На реализацији пројекта ангажоване су компаније Ericsson, Nera и Huawei.[31]
- 25. мартa 2015. Теленор је први у Србији увео комерцијалну ЛТЕ/4Г услугу на опсегу од 800 и 1800 мегахерца за своје постпејд кориснике у деловима Београда, Суботице, Копаоника и Златибора. Закључно са децембром 2020 године, покривеност 4Г сигнала покрива преко 93% становништва[32]
Подаци о фиксној мрежи
[уреди | уреди извор]Потписивањем првог комерцијалног уговора о пружању услуге фиксне телефоније дана 20. јануара 2011, компанија Теленор је испунила формални услов из лиценце за другог оператера фиксне телефоније. У циљу даљег развоја и пружања услуга[33] у области фиксне телефоније, Теленор је саопштио да ради на постављају оптичке инфраструктуре кроз главне правце у Србији и мења приступну мрежу у мобилној телефонији са циљем да приступ широкопојасном интернету буде лакши и бржи за већи број грађана, док се не реше преостала отворена питања везана за пружање услуга у области фиксне телефоније у Србији, а која се тичу коришћења инфраструктуре Телекома Србије.[34]
Партнерства
[уреди | уреди извор]- Са Викимедијом
- Дана 28. фебруара 2012. Теленор Група и Фондација Викимедија објавиле су партнерство у оквиру којег ће Теленоровим корисницима у Азији и југоисточној Европи бити омогућен бесплатан приступ Википедији преко мобилног телефона. Понуда је доступна за 135 милиона мобилних корисника. У партнерство је за сада ушло седам земаља у којима Теленор послује: Тајланд, Малезија, Пакистан, Бангладеш, Индија, Црна Гора и Србија, а очекује се да ће до краја године бити још потписница. Овај споразум ће почети да се спроводи у другом кварталу 2012.[35]
- Са Министарство унутрашњих послова Републике Србије
- Дана 17. јуна 2011. министар унутрашњих послова Србије Ивица Дачић и извршни директор Теленора Ћел Мортен - Јонсен потписали су споразум о примени филтера за блокаду приступа илегалним сајтовима са елементима сексуалног злостављања деце и представили јавности детаље тој пројекта.
- Како је речено, Теленоров корисник који са мобилног телефона или рачунара покуша да приступи сајту са недозвољеним садржајем, аутоматски ће бити информисан да покушава да приступи забрањеном сајту, а МУП ће тежити ка томе да такву сарадњу успостави и са другим оператерима у земљи.[36]
- Са сервисом Дизер
- 4. фебруара 2013. Теленор је на основу партнерства Теленор Групе[37] са једним од највећих музичких стриминг сервиса у свету- Deezer, тржишту Србије представио нову платформу (засновану на клауду) за слушање и располагање музиком, као нови сервис у својој понуди под називом Теленор Дизер. Сервис располаже понудом од преко 53 милиона песама домаћих и страних извођача које се могу преслушавати у онлајн и офлајн режиму.[38]
Види још
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ а б „КОНСОЛИДОВАНИ БИЛАНС УСПЕХА (2017) - Telenor d.o.o.”. apr.gov.rs (на језику: српски). Приступљено 15. 9. 2018.[мртва веза]
- ^ а б „КОНСОЛИДОВАНИ БИЛАНС СТАЊА (2017) - Telenor d.o.o.”. apr.gov.rs (на језику: српски). Приступљено 15. 9. 2018.[мртва веза]
- ^ „PREGLED TRŽIŠTA TELEKOMUNIKACIJA I POŠTANSKIH USLUGA U REPUBLICI SRBIJI U 2020. GODINI” (PDF). ratel.rs. RATEL. Приступљено 21. 1. 2022.
- ^ „Мобтел представио 3Г”. Архивирано из оригинала 15. 03. 2016. г. Приступљено 25. 4. 2013.
- ^ „Мобтел представио 3Г портал VIVO3”. Приступљено 25. 4. 2013.[мртва веза]
- ^ „И Теленор уводи 3Г мрежу”. 01. 03. 2007. Приступљено 25. 4. 2013.
- ^ „РАТЕЛ одлука о додели 69 позивног кода” (PDF). Архивирано из оригинала (PDF) 10. 10. 2008. г. Приступљено 25. 4. 2013.; „Теленор уводи трећи позивни број 069”. Архивирано из оригинала 08. 12. 2008. г.
- ^ „Теленор победио, 1.513.000.000 евра Б92”. 31. 07. 2006. Приступљено 25. 4. 2013.
- ^ „Теленор званично преузима компанију Моби 63”. Архивирано из оригинала 04. 03. 2016. г. Приступљено 25. 4. 2013.
- ^ „Моби 63 постаје Теленор д.о.о.”. 31. 08. 2006. Приступљено 25. 4. 2013.
- ^ „Управни одбор РАТЕЛ-а доделио лиценцу Теленору”. Архивирано из оригинала 28. 11. 2010. г. Приступљено 25. 4. 2013.
- ^ „Јавни конкурс за другог оператора фиксне телефоније”. Архивирано из оригинала 28. 11. 2010. г. Приступљено 25. 4. 2013.
- ^ „Теленору уручена лиценца за другог фиксног оператора”. Архивирано из оригинала 28. 10. 2020. г. Приступљено 25. 4. 2013.
- ^ а б „Теленор тужио РАТЕЛ”. Приступљено 25. 4. 2013.
- ^ „Теленор: Нисмо тражили поскупљење фиксне телефоније”. Приступљено 25. 4. 2013.
- ^ „Теленор: Крај дискриминацији мрежа”. 17. 06. 2011. Приступљено 25. 4. 2013.
- ^ а б Telesrbija: Goran Vasić - "Dolazak Telenora unaprediće konkurentnost, što donosi veći izbor za korisnike"
- ^ „Telenor Hipernet homepage”. Архивирано из оригинала 27. 01. 2022. г. Приступљено 27. 01. 2022.
- ^ „Теленор Србија улази у мобилни финансијски сектор куповином КБЦ Банке”. Архивирано из оригинала 5. 7. 2013. г. Приступљено 4. 5. 2013.
- ^ „Bez odobrenja NBS za Telenor banku, neuspela prodaja”. B92.net (на језику: српски). Приступљено 2022-06-18.
- ^ „Telenor: Telenor postaje Yettel”. Архивирано из оригинала 27. 01. 2022. г. Приступљено 27. 01. 2022.
- ^ Q4 2013: Financial figures (analytic tool)
- ^ а б в г Рател - годишњи извештај за 2014.
- ^ „У посети Теленор дата центру”. Архивирано из оригинала 05. 06. 2011. г. Приступљено 04. 06. 2011.
- ^ „Мапа покривености Србије сигналом Теленор ГСМ, ГПРС, ЕДГЕ, ХСПА и ХСПА+ мреже”. Архивирано из оригинала 23. 09. 2011. г. Приступљено 25. 4. 2013.
- ^ „Теленор Србија одабрао Nokia Siemens Networks”. Архивирано из оригинала 25. 01. 2010. г. (језик: енглески)
- ^ „Потврда квалитета сервиса Теленор Паметне мреже”. Архивирано из оригинала 24. 9. 2011. г. Приступљено 18. 9. 2011.
- ^ „Теленорова Паметна мрежа за целу Србију”. Архивирано из оригинала 21. 10. 2011. г. Приступљено 25. 4. 2013.
- ^ „Теленор Паметна мрежа”. Архивирано из оригинала 03. 03. 2012. г. Приступљено 25. 4. 2013.
- ^ „Теленор Паметна мрежа цела на ХСПА+ 42 Мбпс технологији”. Приступљено 25. 4. 2013.[мртва веза]
- ^ „Теленор обнавља мобилну мрежу у Србији”. Архивирано из оригинала 31. 12. 2010. г. Приступљено 28. 12. 2010.
- ^ „Теленорови корисници први у Србији добили 4Г мрежу”. Архивирано из оригинала 28. 09. 2015. г. Приступљено 16. 9. 2015.
- ^ „Општи услови пружања и коришћења услуга у јавној Фиксној телефонској мрежи Теленор д.о.о.”. Архивирано из оригинала 06. 02. 2012. г. Приступљено 25. 4. 2013.
- ^ „Теленор: Пуно препрека до фиксне”. 02. 02. 2011. Приступљено 25. 4. 2013.
- ^ „Теленор омогућава бесплатан приступ Википедији за 135 милиона корисника у Европи и Азији”. Архивирано из оригинала 04. 05. 2012. г. Приступљено 25. 4. 2013.
- ^ „МУП и Теленор потписали споразум о безбедности на интернету”. Приступљено 25. 4. 2013.
- ^ „Теленор и Дизер доносе вам ритам (језик: енглески)[[Категорија:Чланци са спољашњим везама на језику — енглески]]”. Архивирано из оригинала 23. 02. 2013. г. Приступљено 25. 4. 2013. Сукоб URL—викивеза (помоћ)
- ^ „Дизер стигао у Србију”. Приступљено 25. 4. 2013.
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.