Период осциловања
Период осциловања је време трајања једне осцилације.[1] То је време потребно да тело из једне тачке путање доспе у ту исту тачку, са истим смером брзине. Јединица за период у SI систему је једна секунда [s].
Хармонијско осциловање
[уреди | уреди извор]Хармонијско осциловање, је осциловање код кога се величина која осцилује мења по закону синуса (или косинуса). Осцилације које се срећу у природи и техници често су по карактеру сличне хармонијским, па се процеси могу представити коришћењем модела хармонијског осциловања.[2] Код хармонијског осциловања период осцилације () рачуна се по формули:
где је:
- – укупно време осциловања изражено у секундама (s)
- – број осцилација
Такође, период осциловања једнак је реципрочној вредности учестаности (броју осцилација у једној секунди)[1]:
где је линеарна фреквенција (учестаност) изражена у херцима (Hz)
Кружно кретање
[уреди | уреди извор]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/Vector-omega.svg/180px-Vector-omega.svg.png)
При кретању материјалне тачке по кружници равномерном угаоном брзином, величина S која осцилује може да се представи функцијом:
где је:
- — максимална вредност величине која осцилује (амплитуда)
- — почетна фаза осциловања у тренутку t = 0
- — фаза осциловања у моменту времена t
- — кружна фреквенција
С обзиром да синусна функција мења вредности од 1 до -1, вредности величине S се крећу у распону од S0 до -S0, а свака од њих ће се поновити после периода осциловања Т, када се фаза осциловања помери за :
Односно, период осциловања се рачуна по формули[1]:
где је:
- — константа пи
- — кружна фреквенција
Еластична опруга
[уреди | уреди извор]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a3/Spring-mass2.svg/120px-Spring-mass2.svg.png)
Код тела обешеног о апсолутно еластичну опругу, хармонијско осциловање настаје под дејством еластичне силе дуж једне осе.[2] Период осциловања у том случају зависи од особина опруге и масе тела обешеног о њу[1]:
где је:
- — маса тела
- — коефицијент еластичности опруге
Формула важи само за еластичне осцилације у границама у којима се испуњава Хуков закон, односно када је маса опруге мала у поређењу са масом тела.[2]
Математичко клатно
[уреди | уреди извор]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/b/b1/Simple_Pendulum_Oscillator.gif)
Код математичког клатна, односно материјалне тачке, која се у пољу земљине теже креће на сталном растојању од тачке ослонца, за мале амплитуде важи формула[1]:
где је:
- — стално растојање од тачке ослонца, односно дужина клатна
- — убрзање земљине теже
Извори
[уреди | уреди извор]- ^ а б в г д ПМФ Нови Дад - Департман за Физику: „Физика за студенте на Департману за математику и информатику на ПМФ-у у Новом Саду“ Архивирано на сајту Wayback Machine (12. јун 2013), др Федор Скубан, стр. 105, 106, 108, 110, приступ 22.5.2013
- ^ а б в Рударско геолошки факултет Универзитета у Београду - Предмет Основе физике: „Осцилације“[мртва веза], предавања, приступ 22.5.2013
Види још
[уреди | уреди извор]Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.