Papež Hadrijan I.
Hadrijan I. OSB | |
---|---|
![]() Papež Hadrijan I. | |
Škofija | 1. februar 772 izvoljen |
Začetek papeževanja | 9. februar 772 posvečen |
Konec papeževanja | 25. december 795 |
Predhodnik | Štefan III. (IV.) |
Naslednik | Leon III. |
Redovi | |
Položaj | 95. papež |
Osebni podatki | |
Rojstvo | 700[1] Rim |
Smrt | 25. december 795[2] Rim |
Pokopan | Cerkev sv. Petra v Rimu |
Narodnost | Italijan |
Starši | rodbina Colonna |
Drugi papeži z imenom Hadrijan Catholic-hierarchy.org |
Hadrijan I., je bil papež Rimskokatoliške cerkve; * 700, Rim (Bizantinsko cesarstvo); † 25. december 795, Rim (Papeška država; Frankovsko kraljestvo).
Življenjepis
[uredi | uredi kodo]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d6/Charlemagne_and_Pope_Adrian_I.jpg/220px-Charlemagne_and_Pope_Adrian_I.jpg)
[3] Hadrijan je potekal iz plemenite starodavne rimske rodbine Colonna. Zgodaj je izgubil starše, pa so ga vzgajali benediktinci . Tako je bil že od mladih let v cerkveni službi. Pavel I. ga je sprejel med klerike in je deloval v Rimu kot subdiakon, Štefan III. pa ga je posvetil za diakona. Rimsko ljudstvo in duhovščina sta ga 1. februarja 772 enoglasno izvolila za papeža. [4][5]
Smrt in spomin
[uredi | uredi kodo]Papež Hadrijan I. je umrl v Rimu na sam Božič, dne 25. decembra 795. Vladal je 23 let, 10 mescev in 17 dni. V času svoje smrti je bil njegov pontifikat najdaljši za apostolom Petrom (37 let). Dalj je vladal konec 18. stoletja Pij VI. (24 let). Nato so dlje časa vladali še Pij IX. (32 let), Leon XIII. (25 let) in Janez Pavel II. (27 let).
Pokopan je v cerkvi svetega Petra v Vatikanu. Rimljani so ga objokovali kot enega svojih največjih dobrotnikov. Epitaf, ki ga še danes lahko beremo na njegovem sarkofagu, postavljenem ob cerkvenih vratih, je sestavil sam Karel Veliki. On Hadrijana imenuje »očeta«.[6]
Epitaf
[uredi | uredi kodo]Epitaf (uvodni del) |
---|
Hoc vobis ideo munus pie dado sacerdos, |
Tako se začenja epitaf, ki ga je napisal o papežu Hadrijanu Karel Veliki , morda s pomočjo Alkuina. Pesnitev je z zlatimi črkami dal vrezati v črn marmor ter poslati v Rim, kjer jo lahko še danes beremo. Epitaf se začne: »Tukaj počiva oče Cerkve, slava Rima, znamenit pisatelj, blaženi papež Hadrijan. Rojen od plemenitih staršev je bil še plemenitejši po svojih vrlinah. Cerkev je obogatil s svojimi darovi, ljudstva pa s svojim svetim poučevanjem. Rim – glavno mesto sveta – je ponovno utrdil z obzidjem. Ti, ki si bil moja draga ljubezen, si sedaj moja žalost. Najini imeni povezujem skupaj: Hadrijan in Karel; jaz kralj – ti oče. Z Božjimi svetniki naj se veseli tvoja duša.«[7]
Ocena
[uredi | uredi kodo]Hadrijan je bil zale postave, temeljite izobrazbe, privlačnega vedenja – poleg tega pa še mož diamantno trdnega značaja, ki je razmere svoje dobe preiskoval z ostrim očesom in presojal še z ostrejšim umom. [5]
Opombe in viri
[uredi | uredi kodo]- ↑ Find a Grave — 1996.
- ↑ Enciclopedia dei Papi — 2000.
- ↑ Njegovo ime je latinsko: Hadrianus; in pomeni slovensko: prebivalec Hadrije (Hadria=Adria=Jadran, Jadransko morje).
- ↑ M. Benedik. Papeži od Petra do Janeza Pavla II. str. 90.
- ↑ 5,0 5,1 F. Chobot. A pápák története. str. 126.
- ↑ F. Chobot. A pápák története. str. 129.
- ↑ »The lives of the Popes in the eighth century: Hadrian I AD 772-775«. History of the Popes. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 2. aprila 2014. Pridobljeno 4. aprila 2013.
Nadaljnje branje
[uredi | uredi kodo]- B. Bangha: Katolikus lexikon I-IV, A magyar kultúra kiadása, Budapest 1931–1933.
- M. Benedik: Papeži od Petra do Janeza Pavla II., Mohorjeva družba Celje 1989.
- F. Chobot: A pápák története. Pátria, Rákospalota 1909.
- F. X. Seppelt –K. Löffler: Papstgeschichte von den Anfängen bis zur Gegenwart. Josef Kösel&Friedrich Pustet, München 1933.
- M. Vogel: Szentek élete II, (Prevedel v madžarščino A. Karl). Wajdits Nándor, Budapest (pred) 1900.
- K. Horace Mann: The Lives of the Popes in the Early Middle Ages, 1903. (19 zvezkov)
- K. Horace Mann: The Lives of the Popes in the Early Middle Ages (19 zvezkov). B. Herder,Kegan Paul, Trench, Trübner & Co.1906–1932.
Glej tudi
[uredi | uredi kodo]Zunanje povezave
[uredi | uredi kodo]- Catholic Encyclopedia New Advent: Pope Adrian I (772-795)
- History of the Popes, THE LIVES OF THE POPES IN THE EIGHTH CENTURY: Hadrian I. 772-795 Arhivirano 2014-04-02 na Wayback Machine.
Nazivi Rimskokatoliške cerkve | ||
---|---|---|
Predhodnik: Štefan III. (IV.) |
Papež 772–795 |
Naslednik: Leon III. |
Papeži na prehodu stoletij so uvrščeni v tisto stoletje, v katerem so dlje delovali. |
Splošno | |
---|---|
Narodne knjižnice | |
Biografski slovarji | |
Drugo |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.