Mars Observer
Mars Observer | |
---|---|
![]() | |
Prevádzkovateľ | NASA |
Výrobca | NASA |
Typ misie | planetárna sonda |
Dátum štartu | 25. september 1992, 17:05:01 UTC |
Kozmodróm | Cape Canaveral |
Nosná raketa | Titan 3 |
COSPAR ID | 1992-063A Space 40 |
Kat. číslo | 22136 |
Hmotnosť | 1018 kg[1] |
Mars Observer bola vedecká sonda NASA určená pre areologický prieskum a štúdium klímy planéty Mars z obežnej dráhy. Odštartovala 25. septembra 1992 pomocou rakety Titan 3 z leteckej základne Cape Canaveral. Tri dni pred vstupom na obežnú dráhu planéty bol so sondou stratený rádiový kontakt a už nikdy nebol obnovený.[2]
Hlavné ciele misie
[upraviť | upraviť zdroj]- Stanoviť globálne rozloženie prvkov a minerálov na povrchu
- Vykonať globálne zmapovanie povrchu a gravitačného poľa
- Zistiť stav marťanského magnetického poľa
- Sledovať sezónne zmeny, množstvo, zdroje a spad prachových častíc
- Preskúmať štruktúru a cirkuláciu atmosféry
Konštrukcia sondy, vybavenie
[upraviť | upraviť zdroj]Vlastné telo a elektronická časť sondy vychádzala z konštrukcie družíc Satcom-K a DMSP/TIROS. Hlavná časť mala tvar kvádra o rozmeroch 2,1 × 1,5 × 1,1 m. [3] V priebehu preletovej fázy boli ramená vysokoziskovej antény, magnetometra (MAG/ER) a gama spektrometra (GRS) rozložená len čiastočne. Pri plnom rozvinutí mali ramená MAG/ER a GRS dĺžku 6 m. Anténa bola umiestnená na ramene s dĺžkou 5,5 m, čím by bolo zabezpečené, že anténa nebude tieniť solárne panely sondy.
Zmeny orientácie zabezpečovali štyri raketové motory. Informácie o polohe zariadenia určoval snímač horizontu (určovalo smer nadiru, keď sonda pracovala na obežnej dráhe), šesť hviezdnych snímačov, gyroskopy a akcelerometre (na meranie zmeny polohy a rýchlosti) a box s piatimi slnečnými senzormi.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ee/Mars_Observer_preparations.jpg/220px-Mars_Observer_preparations.jpg)
Napájanie zaisťoval šesťdielny solárny panel s rozmermi 7,0 × 3,7 m. [3] V priebehu preletovej fázy misie boli roztiahnuté len štyri diely, pretože sonda bola bližšie k Slnku. Počas obdobia, keď mala sonda pracovať v tieni planéty boli k dispozícii dve nikel-kadmiové batérie, každá s kapacitou 43 Ah.
Počas prvých štyroch mesiacov od vstupu na orbitálnu dráhu boli naplánované merania pomocou prístrojov MAG/ER, GRS a termálneho spektrometra TEN (Thermal Emission Spectrometer) a potom po dosiahnutí finálne obežnej dráhy mala sonda začať mapovať povrch. To malo prebiehať počas jedného marťanského roka.
Preletová fáza
[upraviť | upraviť zdroj]Fáza letu medzi Zemou a Marsom bola predovšetkým využitá na kontrolu a kalibráciu prístrojov a zariadení. Prebiehal aj zber dát pomocou MAG/ER a GRS a experiment s výskumom gravitačných vĺn.
Kontakt so sondou Mars Observer bol z neznámych dôvodov stratený 21. augusta 1993, tri dni pred plánovaným vstupom na obežnú dráhu, a nikdy už nebol obnovený. Nie je známe, či bola sonda schopná pomocou automatického programu vstúpiť na obežnú dráhu Marsu alebo či okolo planéty len preletela a teraz sa nachádza na heliocentrickej dráhe. [4] špekulovalo sa, že pravdepodobne došlo k explózii v palivovom potrubí v priebehu tlakovacích procedúr[4] pri príprave na spustenie motora sondy, ktorý mal korigovať vstup na obežnú dráhu. Predpokladá sa, že sa palivo vplyvom netesných ventilov zmiešalo s oxidačným činidlom mimo spaľovacej komory.
Hoci neboli splnené primárne ciele misie, prebiehalo meranie a zber dát až do chvíle straty kontaktu. Celková cena misie Mars Observer vrátane vývoja, konštrukcie, štartu a pozemnej podpory sa odhaduje na 980 miliónov dolárov.[3] Niektoré prístroje a experimenty však využili nasledujúce tri sondy k Marsu - Mars Global Surveyor, ktorý štartoval v roku 1996, Mars Odyssey (2001), a Mars Reconnaissance Orbiter (2005).
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ NSSDC - Mars Observer [online]. [Cit. 2007-09-25]. Dostupné online. Archivované 2007-09-15 z originálu.
- ↑ MEK - Mars Observer [online]. [Cit. 2007-09-25]. Dostupné online.
- ↑ a b c Der Mars Observer - odsekDer Flug' [online]. [Cit. 2007-09-25]. Dostupné online.
- ↑ a b Astro.pef.zcu.cz - Mars Observer [online]. [Cit. 2007-09-25]. Dostupné online. Archivované 2007-07-29 z originálu.
Zdroj
[upraviť | upraviť zdroj]- Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Mars Observer na českej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).
Pozri aj
[upraviť | upraviť zdroj]Externé odkazy
[upraviť | upraviť zdroj]- Údaje o sondě na Space.40 (po česky)
- Informácie o sonde na stránkach NASA Archivované 2015-05-11 na Wayback Machine (po anglicky)
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.