Korupcia
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/03/UNCAC_1.png/220px-UNCAC_1.png)
Korupcia (z latinského corrumpere = skaziť) môže byť:
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/88/World_Map_Index_of_perception_of_corruption_2009.svg/220px-World_Map_Index_of_perception_of_corruption_2009.svg.png)
- v užšom zmysle: aktívne aj pasívne podplácanie (v slovenskom Trestnom zákone má časť o aktívnom a pasívnom podplácaní neformálny nadpis Korupcia)
- v širšom zmysle:
- podplácanie (aktívne aj pasívne) alebo poskytovanie alebo prijímanie prospechu (neoprávnených výhod) aj bez (priameho) úplatku, spravidla osobou zastávajúcou nejakú (úradnú, mocenskú) funkciu
- podľa Transparency International: zneužívanie zverenej moci na súkromný úžitok alebo prospech
- podľa politológa Harolda Dwighta Lasewella: porušenie všeobecného záujmu v prospech špeciálneho prospechu (špeciálnej výhody)
- v najširšom zmysle: morálna skazenosť (najmä verejných a politických činiteľov); predajnosť
Sledovaním a kvantifikovaním korupcie vo svete sa dnes zaoberá najmä Transparency International, ktorá každoročne vydáva index vnímania korupcie (CPI) v sledovaných štátoch. S korupciou súvisí iný neduh a to klientelizmus. Na klientelizmus v slovenskej politike dlhodobo upozorňuje aj mimovládna organizácia Aliancia Fair-play.
Spoločenské a politické dôsledky korupcie
[upraviť | upraviť zdroj]- Korupcia narúša prístup k verejným službám a vedie k nezákonnému obohacovaniu osôb, čo vyvoláva napätie v spoločenskej štruktúre.
- Korupcia vedie ku všeobecnej strate dôvery vo verejné inštitúcie. Vedie k narastaniu pocitu bezvládia a ľahostajnosti, ktoré ohrozujú základy demokracie.
- Korupcia podkopáva presadzovanie práva a vytvára priestor pre rozvoj organizovaného zločinu.
Ekonomické dôsledky korupcie
[upraviť | upraviť zdroj]- Korupcia vedie k mrhaniu prostriedkov určených na verejné služby alebo práce (napr. prostredníctvom projektov pre infraštruktúru, ktoré ponúkajú veľa možností pre korupciu).
- Zneisťuje investorov a spôsobuje, že predovšetkým dlhodobé investície sú presmerované niekam inde.
- Narúša súťaženie, bráni transparentnosti, a tak vedie k neefektívnemu prerozdeľovaniu zdrojov (napr. obchodníci sa neorientujú na rozvoj ponuky najlepšie a najprimeranejšie ohodnotených produktov, ale radšej na rozvoj a udržanie použiteľných politických kontaktov).
- Likviduje zdravú ekonomiku, pretože nevyhráva subjekt, ktorý je ekonomicky najzdatnejší, ale subjekt, ktorý síce neponúka najkvalitnejšie služby a produkty, ale na svoje aktivity zneužíva korupciu. Dochádza tak k deformácii trhového mechanizmu.
- Predražuje služby, ktoré verejná správa poskytuje občanom. Dôsledkom toho občania platia vyššie dane, resp. za ich dane im štát a verejné inštitúcie poskytujú služby v menšom rozsahu, či nižšej kvalite.
Dopad korupcie na obchod
[upraviť | upraviť zdroj]- Slovenská spoločnosť, ktorá podpláca zahraničného verejného činiteľa, sa dopúšťa skutku, ktorý je trestný aj podľa slovenského práva. Niektoré vlády a medzinárodné organizácie ako aj Svetová banka zverejňujú zoznam spoločností, ktoré sa podieľali na korupcii. Tieto spoločnosti môžu byť vylúčené z verejných služieb a medzinárodných projektov.
- Ak sa stane všeobecne známy, že spoločnosť sa podieľala na korupčnom správaní, dobré meno spoločnosti môže korupcia vážne poškodiť v očiach obchodných partnerov a verejnosti. Mnohoročné úsilie a vybudovanie dobrého mena môže zničiť jediný korupčný škandál.
- Spoločnosť, ktorá podpláca iných, podnecuje korupciu vo svojom vlastnom okruhu. Osoby, ktoré podplácajú verejných činiteľov v mene spoločnosti, môžu byť samé v pokušení zneužiť informácie, peniaze, vplyv pre svoje potreby a nechať sa podplatiť.
Boj proti korupcii
[upraviť | upraviť zdroj]Boj proti korupcii spočíva v represii a v predchádzaní korupcie. Slovensko sa k boju proti korupcii zaviazalo ratifikáciou viacerých medzinárodných zmlúv a dohovorov. Ich presné znenie je uverejnené v Zbierke zákonov.
- Dohovor o boji s podplácaním zahraničných verejných činiteľov v medzinárodných obchodných transakciách (Paríž, 1997) (318/1999 Z. z.)
- Revidované odporúčanie Rady OECD (1997)
- Trestnoprávny dohovor o korupcii (Štrasburg, 1999) (375/2002 Z. z.)
- Dodatkový protokol k Trestnoprávnemu dohovoru o korupcii (Štrasburg, 2003) (345/2005 Z. z.)
- Občianskoprávny dohovor o korupcii (Štrasburg, 1999) (370/2003 Z. z.)
- Dohovor OSN proti korupcii (New York, 2003) (434/2006 Z. z.)
- Dohovor o boji proti korupcii týkajúcej sa činiteľov Európskych spoločenstiev alebo činiteľov členských štátov Európskej únie (Brusel, 1997) (42/2006 Z. z.)
- Protokol vyhotovený na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (Brusel, 1996) (704/2004 Z. z.)
- Rámcové rozhodnutie rady o boji proti korupcii v súkromnom sektore (568/ SVZ)
Externé odkazy
[upraviť | upraviť zdroj]JASPI - Zbierka zákonov Archivované 2008-06-17 na Wayback Machine
- ↑ Explainer: Malaysia's ex-PM Najib and the multi-billion dollar 1MDB scandal. Reuters, 2022-08-23. Dostupné online. (po anglicky)
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.