Parlamentsvalget i Hellas 2019
7. juli 2019 | |||
---|---|---|---|
300 mandater på valg, 151 trengs for flertall | |||
Valgdeltakelse | 57,92 % av 9,96 millioner stemmeberettigede | ||
![]() |
![]() |
![]() |
|
partileder | Kyriakos Mitsotakis | Alexis Tsipras | Fofi Gennimata |
Parti | Nytt demokrati | Syriza | Kinima Allagis |
Mandater | |||
![]() |
![]() |
![]() |
|
partileder | Dimitris Koutsoumpas | Kyriakos Velopoulos | Yanis Varoufakis |
Parti | Hellas' kommunistparti | Elliniki Lysi | Den europeiske realistiske ulydighetsfronten |
Mandater | |||
partileder | Nikolaos Michaloliakos | ||
Parti | Gyllent daggry | ||
Mandater | |||
Sittende regjering | Alexis Tsipras | ||
Ny regjering | Kyriakos Mitsotakis | ||
![]() Valgkartet viser vinnerne i valgdistriktene, Nytt demokrati (blått) og Syriza (rosa). | |||
‹ 2015 ![]() |
Parlamentsvalget i Hellas 2019 fant sted 7. juli 2019 som et nyvalg. Valget førte til at Kyriakos Mitsotakis avløste Alexis Tsipras som statsminister.
Valgordning
[rediger | rediger kilde]Statsborgere har stemmerett og -plikt ved fylte 18 år. Brudd på stemmeplikten kan føre til fengselsstraff, men regelen ble per 1999 ikke anvendt, og heller ikke siden.[1] Kvinnene fikk stemmerett i 1953.[2] For valgbarhet kreves at kandidaten har fylt 25 år.[3] Sperregrensen var 3 %.[4]
Av de 300 representantene ble 288 valgt fra 56 valgdistrikter og 12 fra en statsliste.[2] To hundre og femti plasser i parlamentet ble valgt ved forholdstallsvalg, mens de siste 50 plassene ble tildelt det største partiet.[5] Denne regelen var vedtatt opphevet da valget ble avholdt, men med ikrafttredelse først ved neste parlamentsvalg.[4]
Valgresultat
[rediger | rediger kilde]Nytt demokrati ble valgets vinner. Partiet fikk en tilslutning på 39,85 % av stemmene, mot 28,1 % ved det siste valget i 2015.
Valgforbundet Syriza oppnådde 31,53 % av stemmene, mot 35,5 % i 2015. Deretter fulgte PASOKs etterfølger, det sosialdemokratiske Kinima Allagis med ca. 8,10 % og Hellas' kommunistparti med 5,3 %. Elliniki Lysi kom inn som et nytt høyreorientert parti, med ca. 3,7 % av stemmene. Et nytt venstreorientert parti, kalt Den europeiske realistiske ulydighetsfronten, under ledelse av tidligere finansminister Yanis Varoufakis, oppnådde ca. 3,4 % av stemmene. Det høyreorienterte Gyllent daggry opplevde en tilbakegang fra 7 % til 2,9 % og mistet sin representasjon i parlamentet.[6]
Det venstreorienterte Plefsi Eleftherias fikk 1,46 % av stemmene, men ble uten representasjon i parlamentet. Det liberale ENOSI KENTROON Enosi Kentroon fikk en tilslutning på 1,24 % og mistet sine 9 representanter.[7]
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ «Υπουργείο Εσωτερικών» (engelsk). Besøkt 7. juli 2019.
- ^ a b Zervakis, Peter A. (1999). «Wahlsystem und Parteiensystem». Die politischen Systeme Westauropas. Wilhelm Fink Verlag München. s. 651. ISBN 9783322993090.
- ^ «Υπουργείο Εσωτερικών» (engelsk). Besøkt 9. juli 2019.
- ^ a b Bildung, Bundeszentrale für politische. «Nea Dimokratia gewinnt Parlamentswahl in Griechenland | bpb». bpb.de (tysk). Besøkt 11. juli 2019.
- ^ «Greece». POLITICO. Besøkt 9. juli 2019.
- ^ «Wahl in Griechenland: Deutliche Niederlage für Tsipras» (tysk). ISSN 0174-4909. Besøkt 7. juli 2019.
- ^ «Nationwide | National elections – July 2019». ekloges.ypes.gr. Besøkt 9. juli 2019.
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- Valgresultat fra det greske innenriksdepartementet
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.