Vinter-OL 1994
Lillehammer 1994 De 17. olympiske vinterleker | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Vertsnasjon | ![]() | ||
Deltagernasjoner | 67 | ||
Utøvere | 1 737 [1] (1 215 menn og 522 kvinner) | ||
Idretter | 6 | ||
Øvelser | 61 | ||
Disipliner | 12 | ||
Åpningsseremoni | 12. februar | ||
Avslutningsseremoni | 27. februar | ||
Offisielt åpnet av | Harald V av Norge | ||
Ildtenner(e) | Haakon Magnus av Norge | ||
Deltagernes ed | Vegard Ulvang | ||
Dommernes ed | Kari Kåring | ||
Åpningsstadion | Lysgårdsbakkene Hoppanlegg | ||
← Forrige | |||
Albertville 1992 | |||
Neste → | |||
Nagano 1998 |
Vinter-OL 1994 var de 17. olympiske vinterleker og ble arrangert fra 12. til 27. februar 1994 på Lillehammer, etter at byen ble tildelt lekene under Den internasjonale olympiske komités kongress i Seoul 15. september 1988.Deler av lekene ble avviklet på Hamar (der Vikingskipet og Nordlyshallen ble bygd for nettopp dette formålet), i Hafjell i Øyer kommune, i Kvitfjell Alpinanlegg i Ringebu kommune og på Gjøvik (Fjellhallen). Beste nasjon ble Russland med elleve gullmedaljer, mens Norge endte opp med ti gull-, elleve sølv- og fem bronsemedaljer.
Dette OL var det første i historien med direkte resultatformidling via Internett.[2] Dette var første vinter-OL som ikke ble arrangert samme året som et sommer-OL, men to år etter vinter-OL i Albertville i 1992.[3] Dette var andre gang et vinter-OL ble arrangert i Norge, første gang var i Oslo i 1952.
I sin tale under avslutningsseremonien betegnet IOK-president Juan Antonio Samaranch de olympiske leker på Lillehammer som «de beste vinterleker noensinne» (the best Olympic Winter Games ever).[4] Bud Greenspan, som hadde produsert OL-filmer fra 1952, kalte sin film om Lillehammer-Ol for 16 days of glory. Med en stab på 80 personer, de fleste norske, tok han opp over 330 km med film, klippet ned til en forestilling av 3,5 times varighet.[5]
Kostnader
[rediger | rediger kilde]Arrangementet ble langt dyrere enn anslått i søknaden, ingen vet nøyaktig hvor stor overskridelsen var, men ble anslått til omkring 300 prosent.[3] Lillehammer Olympiske Organisasjonskomité (LOOC) ble etablert straks etter tildelingen i 1988.
Svikten i budsjettberegningen var stor, f.eks ble prisen for bob- og akebane i 1982 anslått til kr 28,6 millioner. Kontakt med Sarajevo i 1984 fremskaffet tall som i etterkant viste seg å omfatte bare materialkostnader. Budsjettet på kr 30 millioner var helt uten virkelighetskontakt; i 1990 bevilget Stortinget kr 204 millioner til bob-bane i Huseskogen. Tall innhentet i 1982 ble stående i syv år uten noen forsøk på kryss-sjekking eller kontrollspørsmål fra Storting eller regjering. Det ble rapportert fra utallige sportsarrangementer i hele verden; men ingen prøvde å sammenligne prisene for disse med budsjettene satt opp på Lillehammer.[6]
Statsråd Hallvard Bakke forutsatte et stort overskudd, og at garantisummen aldri måtte utbetales. I juni 1990 påla regjeringen OL-ledelsen vesentlige nedskjæringer. Garantisøknadene fra 1985 og 1987 undervurderte kostnadsnivået. NIF-president Hans B. Skaset var i mot at tippemidler gikk med i sluket; men Stortinget vedtok 30 % tippedekning. 13. november 1990 ble det stortingsdebatt om milliardoverskridelsen, og FrP og SV var de eneste som stemte imot. OL-budsjettet hadde i desember 1989 kommet opp i 2 milliarder kroner og i 1990 var oppe på kr 3,8 milliarder.[6]
Underveis prøvde kulturminister Eleonore Bjartveit å bremse ved å si at staten ikke ville yte en øre mer enn kr 5 milliarder, og idrettsleder Gerhard Heiberg truet da med å trekke seg. «Vi endte på 7 milliarder...Vi var klar over at politikerne og det norske folk ville få et sjokk det ville ta tid å komme over...men vi kunne ikke innestå for et middelmådig OL» sa Heiberg i ettertid. På statsbudsjettet kom et OL-budsjett på kr 7 milliarder, pluss kr 2,2 milliarder til relaterte investeringer.[6]
Valg av vertsby
[rediger | rediger kilde]Lillehammer ble valgt ved avstemning under den internasjonale olympiske komités 94. sesjon i Seoul i Sør-Korea 15. september 1988.[7][8]
Kandidat | Nasjon | Stemmer, runde 1 |
Stemmer, runde 2 |
Stemmer, runde 3 |
---|---|---|---|---|
Lillehammer | ![]() |
25 | 30 | 45 |
Östersund | ![]() |
19 | 33 | 39 |
Anchorage | ![]() |
23 | 22 | — |
Sofia | ![]() |
17 | — | — |
Arenaer
[rediger | rediger kilde]Seremoni | Arena |
---|---|
Avslutningsseremoni | Lysgårdsbakkene Hoppanlegg |
Medaljeutdeling | Stampesletta stadion |
Åpningsseremoni | Lysgårdsbakkene Hoppanlegg |
Øvelse | Arena 1 | Arena 2 |
---|---|---|
Aking | Lillehammer Olympiske Bob og Akebane | - |
Alpint | Hafjell Alpinsenter | Kvitfjell Alpinanlegg |
Bobsleigh | Lillehammer Olympiske Bob og Akebane | - |
Freestyle | Kanthaugen Freestyleanlegg | - |
Hurtigløp på skøyter | Vikingskipet | - |
Ishockey | Håkons Hall | Gjøvik Fjellhall |
Kortbaneløp på skøyter | Hamar OL-amfi | - |
Kunstløp | Hamar OL-amfi | - |
Kombinert | Birkebeineren skistadion | Lysgårdsbakkene Hoppanlegg |
Langrenn | Birkebeineren skistadion | - |
Skihopp | Lysgårdsbakkene Hoppanlegg | - |
Skiskyting | Birkebeineren skistadion | - |
Maskoter
[rediger | rediger kilde]«Vikingungene» Kristin og Håkon var de offisielle OL-maskotene under vinterlekene.[9] De ble tegnet av illustratørparet Kari og Werner Grossmann. 18 norske gutter og jenter på 11 år ble plukket ut etter en landsdekkende konkurranse med 10 000 deltagere for å representere figurene. Maskotene var til stede ved seremoniene i forbindelse med åpninger, medaljeutdelinger osv. Maskotene i 1994 var spesielle fordi de for første gang i olympisk historie var mer enn bare tøydukker.
De 18 som opptrådte i Kristin- og Håkon-skikkelse var[10]:
Kristin | Håkon |
---|---|
Cecilie Søderholm | Vidar Rao |
Veronica Westhrin | Joakim Igesund |
Kamilla Haraldstad | Even Knudsen |
Mari Aalstad | Hallgrim Høye Berg |
Cecilie Holm Moldegård | Lars Henrik Kaasen Thoresen |
Britt-Elin Bjørn | Henrik Nerhagen |
Vibeke Tannvik | Ellef Prestsæter |
Frida Fossåskaret | Joakim Flathaug Ramberg |
Thea Røkke | Andre Vagner Gaathaug |
Resultater
[rediger | rediger kilde]Aking
Alpint
Bobsleigh
Freestyle
Hurtigløp på skøyter
Ishockey
Kortbaneløp på skøyter
Kunstløp
Skiskyting
- Nordiske grener
Kombinert
Langrenn
Skihopping
Medaljestatistikk
[rediger | rediger kilde]Vertsnasjon
![]() ![]() | |||||
---|---|---|---|---|---|
Nr. | Land | Gull | Sølv | Bronse | Totalt |
1. | ![]() |
11 | 8 | 4 | 23 |
2. | ![]() |
10 | 11 | 5 | 26 |
3. | ![]() |
9 | 7 | 8 | 24 |
4. | ![]() |
7 | 5 | 8 | 20 |
5. | ![]() |
6 | 5 | 2 | 13 |
6. | ![]() |
4 | 1 | 1 | 6 |
7. | ![]() |
3 | 6 | 4 | 13 |
8. | ![]() |
3 | 4 | 2 | 9 |
9. | ![]() |
2 | 3 | 4 | 9 |
10. | ![]() |
2 | 1 | 0 | 3 |
11. | ![]() |
1 | 2 | 2 | 5 |
12. | ![]() |
1 | 2 | 0 | 3 |
13. | ![]() |
1 | 0 | 1 | 2 |
14. | ![]() |
1 | 0 | 0 | 1 |
15. | ![]() |
0 | 2 | 0 | 2 |
16. | ![]() |
0 | 1 | 5 | 6 |
17. | ![]() |
0 | 1 | 4 | 5 |
18. | ![]() |
0 | 1 | 3 | 4 |
19. | ![]() |
0 | 1 | 2 | 3 |
20. | ![]() |
0 | 0 | 3 | 3 |
21. | ![]() |
0 | 0 | 2 | 2 |
22. | ![]() |
0 | 0 | 1 | 1 |
Totalt | 61 | 61 | 61 | 183 |
Deltakelse
[rediger | rediger kilde]Deltakerland
[rediger | rediger kilde]67 nasjonale olympiske komiteer deltok i lekene. (Antall deltakere per nasjon i parentes)
Amerikansk Samoa (2)
Andorra (6)
Argentina (10)
Armenia (2)
Australia (25)
Belarus (33)
Belgia (4)
Bermuda (1)
Bosnia-Hercegovina (4)
Brasil (1)
Bulgaria (17)
Canada (95)
Chile (3)
Danmark (4)
Estland (26)
Fiji (1)
Finland (61)
Frankrike (98)
Georgia (5)
Hellas (1)
Island (5)
Israel (1)
Italia (104)
Japan (57)
Jamaica (4)
De amerikanske Jomfruøyer (8)
Kasakhstan (29)
Kina (24)
Kinesisk Taipei (1)
Kirgisistan (1)
Kroatia (4)
Kypros (4)
Latvia (27)
Liechtenstein (10)
Litauen (6)
Luxembourg (1)
Mexico (1)
Moldova (2)
Monaco (5)
Mongolia (1)
Nederland (21)
New Zealand (7)
Norge (88) (vert)
Polen (28)
Portugal (1)
Puerto Rico (5)
Romania (23)
Russland (113)
San Marino (3)
Senegal (2)
Slovakia (42)
Slovenia (22)
Spania (13)
Storbritannia (32)
Sveits (59)
Sverige (84)
Sør-Afrika (2)
Sør-Korea (21)
Trinidad og Tobago (2)
Tsjekkia (63)
Tyrkia (1)
Tyskland (112)
Ukraina (37)
Ungarn (16)
USA (147)
Usbekistan (1)
Østerrike (80)
Program
[rediger | rediger kilde]ÅS | Åpningsseremoni | ● | Kvalifisering | 1 | Finaler | AS | Aslutningsseremoni |
Februar 1994 | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. | 17. | 18. | 19. | 20. | 21. | 22. | 23. | 24. | 25. | 26. | 27. |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() |
ÅS | AS | ||||||||||||||
![]() |
● | 1 | ● | 1 | 1 | |||||||||||
![]() |
1 | ● | 2 | 1 | 1 | ● | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | |||||
![]() |
● | 1 | ● | 1 | ||||||||||||
![]() |
● | 2 | ● | 2 | ||||||||||||
![]() |
1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | ||||||
![]() |
● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | 1 |
![]() |
● | 1 | ● | 1 | ||||||||||||
![]() |
1 | 2 | 3 | |||||||||||||
![]() |
● | 1 | ● | ● | 1 | ● | 1 | ● | 1 | ● | ||||||
![]() |
1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | |||||||
![]() |
1 | 1 | 1 | |||||||||||||
![]() |
1 | 1 | 1 | 2 | 1 | |||||||||||
Februar 1994 | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. | 17. | 18. | 19. | 20. | 21. | 22. | 23. | 24. | 25. | 26. | 27. |
Norges medaljer
[rediger | rediger kilde]De norske gullmedaljene kom ved:
- Johann Olav Koss – 1 500, 5 000 og 10 000 meter, hurtigløp på skøyter
- Espen Bredesen – normalbakke, skihopping
- Fred Børre Lundberg – 15 km individuelt, kombinert
- Lasse Kjus – alpin kombinasjon, alpint
- Stine Lise Hattestad – kulekjøring, freestyle
- Thomas Alsgaard – 30 km, langrenn (fri teknikk)
- Bjørn Dæhlie – 10 km, langrenn (klassisk), 15 km, langrenn (jaktstart, fri teknikk)
Norske sølvmedaljer kom ved:
- Kjell Storelid – 5 000 og 10 000 meter, hurtigløp på skøyter
- Kjetil André Aamodt – utfor og alpin kombinasjon, alpint
- Bjørn Dæhlie – 30 km, langrenn (fri teknikk)
- Espen Bredesen – stor bakke, skihopping
- 4 x5 km stafett, kvinner, langrenn
- 4 x 10 km stafett, menn, langrenn
- Lasse Ottesen – normalbakke, skihopping
- Lagkonkurranse, kombinert
- Marit Wold – 30 km, langrenn (klassisk)
Norske bronsemedaljer kom ved:
- Kjetil André Aamodt – Super-G, alpint
- Harald Christian Strand Nilsen – alpin kombinasjon, alpint
- Sture Sivertsen – 50 km, langrenn (klassisk)
- Bjarte Engen Vik – 15 km individuelt, kombinert
- Hilde Synnøve Lid – hopp, freestyle
Media
[rediger | rediger kilde]Dette OL var det første i historien med direkte resultatformidling via Internett, noe det norske Internettselskapet Oslonett sto for.[6]
Vignett
[rediger | rediger kilde]Alle TV-sendingene fra de olympiske lekene på Lillehammer ble innledet med en vignett som ble brukt i flere land. Enkelte land valgte dog å bruke sine egenkomponerte vignetter. Til den offisielle vignetten ble det brukt dansere som opptrådte som ti levende piktogrammer som utførte flere av øvelsene. TV-vignetten spilte på typisk norske naturelementer som snø, nordlys, vinter og vann.[11] Musikken består av mange sjangere og instrumenter som norsk folkemusikk, slåtter, fanfare, samisk joik, lur, rock m.fl. Musikken ble komponert av Geir Bøhren og Bent Åserud.
Kommentatorer
[rediger | rediger kilde]NRKs kommentatorer under OL-sendingene:
- Lars Lystad og Bjarne Li – alpint
- Arne Scheie og Jon Herwig Carlsen – hopp og kombinert
- Jon Herwig Carlsen og Kjell Kristian Rike – langrenn, skiskyting og kombinert
- Ove Eriksen, Geir Karlstad og Gisle Espeland – skøyter
- Rita Morvik og Rune Kristiansen – freestyle
- Sølve Grotmol – kunstløp
- Gunnar Grimstad – aking og bobsleigh
Nynorsk og hedenskap
[rediger | rediger kilde]Det Stein Rokkan kalte «motkulturene» - nynorskfolk, avholdsfolk og lavkirkelige - markerte seg også. Noregs Mållag stilte forgjeves krav om lik fordeling av språkform i LOOCs dokumenter. I februar 1993 forlangte åtte professorer at OL-skilt også skulle stå på nynorsk, for under OL i Barcelona stilte spansk og katalansk likt. Men på Lillehammer var skiltene på bokmål og engelsk, selv om LOOCs publikasjoner fikk nynorske tekstinnslag. Bibeltro kristne var misnøyde med at åpningsseremonien inneholdt en hedensk bønn til Zevs i Halldis Moren Vesaas' nynorske oversettelse, og forlangte den fjernet. Noe slikt hadde aldri hendt før i OL-seremoniens hundreårige historie. På samme måte protesterte noen læstadianske samer da det ble kjent at det åpningsseremonien også ville gi plass for en samisk joik.[12]
Kritikk av lekene
[rediger | rediger kilde]OL på Lillehammer høstet en del kritikk som følge av den økonomiske sprekken. Lekene fikk i utgangspunktet en statsgaranti på 1,8 milliarder kroner. Dette kom til å øke jevnt frem til mesterskapet startet. Den endelige bevilgningen fra Stortinget ble til slutt 7,3 milliarder kroner. Ingen vet hvor mye overskridelsen ble, men det anslås til å ha vært rundt 300 prosent.[3]
Til sammenligning ble Sommer-OL i Los Angeles ti år i forveien avviklet uten bruk av skattebetalernes penger. En del kritikk ble også reist rundt spørsmålet om gjenbruk av oppførte anlegg og arenaer. Ettertiden har vist en variabel grad av etterbruk.[13]
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ «Factsheet: The Olympic Winter Games» (pdf). International Olympic Committee. 14. oktober 2021.
- ^ Arne Martin Klausen: Lillehammer-OL og olympismen (s. 98-103), Gyldendal, Oslo 1996, ISBN 82-417-0735-5
- ^ a b c «Da Lillehammer søkte om OL, var prisen på 1,783 milliarder. Etter dette galopperte kostnadene. Ingen vet i dag nøyaktig hva Lillehammer-OL kostet. Det spørs hva som tas med i regnestykket. Budsjettsprekken var på mellom 288 og 347 prosent.», fra artikkelen «Ble folket lurt i jakten på ny OL-fest?», kommentar i Aftenposten, 27. desember 2014
- ^ «Lillehammer-OL - det største løftet». NRK.no. 18. august 2010. Besøkt 25. november 2013.
- ^ Arne Martin Klausen: Lillehammer-OL og olympismen (s. 185)
- ^ a b c d Arne Martin Klausen: Lillehammer-OL og olympismen (s. 98-103), Gyldendal, Oslo 1996, ISBN 82-417-0735-5
- ^ «1994 Winter Olympics». olympedia.org. Besøkt 19. mars 2022.
- ^ «Past Bid Results». gamesbids.com. Besøkt 19. mars 2022.
- ^ Jakten på en maskot til OL på Lillehammer, Avtrykk.no, 11.02.2021
- ^ vg.no DETTE GJØR OL-MASKOTENE FRA LILLEHAMMER I DAG
- ^ «Lillehammer 1994 Winter Olympics - Opening Ident». YouTube. 6. august 2007. Besøkt 25. november 2013.
- ^ Arne Martin Klausen: Lillehammer-OL og olympismen (s. 198-99)
- ^ Teigland, Jon (18. desember 2013). «Lærdom fra OL i Vancouver». Aftenposten. Besøkt 23. oktober 2015.
Se også
[rediger | rediger kilde]- Liste over mestvinnende vinterolympiere
- Liste over norske mestvinnende vinterolympiere
- Liste over personer som har tent den olympiske ild
- OL-Grafikk '94
Litteratur
[rediger | rediger kilde]- 1996: 100 år med olympiske leker, 208 sider (redaksjon: Per Jorsett og Jan Greve), Hjemmets Bokforlag, ISBN 82-590-1681-8, Digitalisert på Nasjonalbiblioteket.
- 1994: Sportsbokens OL-extra '94 , 168 sider (redaksjon: Alf Axelsen, Arvid Eriksen, og Jan Greve og Jan Hedenstad), Schibsted, ISBN 82-516-1526-7, Digitalisert på Nasjonalbiblioteket.
- 1994: Det offisielle OL-programmet – De XVII Olympiske vinterleker, Lillehammer 1994, 12.-27. februar, 144 sider (redaktør: Frode Nielsen, fotoredaktør: Erling Kjærnes), Utgiver: Lillehammer olympiske organisasjonskomité, ISBN 8299310504
- Olympiske vinterleker Lillehammer 1994. Oslo: Notabene. 1994. ISBN 8290723202. [Tilgang for norske IP-adresser]
- På vei til Lillehammer. Oslo: Stenersen. 1989. ISBN 8272011654. [Bind 1 i den Offisielle OL-bokserien Lillehammer 1994. Tilgang for norske IP-adresser / Digitalutgave på Bokhylla.no på Nasjonalbibliotekets nettsider.]
- Her er Norge: Lillehammer '94. Oslo: Stenersen. 1992. ISBN 8272011794. [Bind 2 i den Offisielle OL-bokserien Lillehammer 1994. Tilgang for norske IP-adresser / Digitalutgave på Bokhylla.no på Nasjonalbibliotekets nettsider.]
- Den Offisielle boken fra de XVII Olympiske vinterleker, Lillehammer 1994. Oslo: Stenersen. 1994. ISBN 8272011859. [Bind 3 i den Offisielle OL-bokserien Lillehammer 1994. Tilgang for norske IP-adresser / Digitalutgave på Bokhylla.no på Nasjonalbibliotekets nettsider.]
- Larsen, Gunnar Tore og Strand, Tron (1991). Da OL kom til Norge: en historie om ansvarsoppsmuldring og stilltiende akseptering av en kostnadssprekk på over 7 milliarder kroner. Oslo: Cappelen. ISBN 8202133254. [Tilgang for norske IP-adresser / Digitalutgave på Bokhylla.no på Nasjonalbibliotekets nettsider.]
- Budsjett Lillehammer '94. Lillehammer: LOOC. 1992. [Tilgang for norske IP-adresser / Digitalutgave på Bokhylla.no på Nasjonalbibliotekets nettsider.]
- Klausen, Arne Martin (1996). Lillehammer-OL og olympismen : et moderne rituale og en flertydig ideologi. Ad notam Gyldendal. ISBN 8241707355. [Tilgang for norske IP-adresser / Digitalutgave på Bokhylla.no på Nasjonalbibliotekets nettsider.]
- Søknad om statsgaranti: de XVII olympiske vinterleker, Lillehammer 1994. Lillehammer: Kommunen. 1989. [Tilgang for norske IP-adresser / Digitalutgave på Bokhylla.no på Nasjonalbibliotekets nettsider.]
- Rammeprogram for OL-94. Lillehammer: Lillehammer'94 Organizing Committee Olympic Winter Games. 1989. [Tilgang for norske IP-adresser / Digitalutgave på Bokhylla.no på Nasjonalbibliotekets nettsider.]
- Kulturplan for de XVII olympiske vinterleker på Lillehammer. Lillehammer: LOOC. 1991. [Tilgang for norske IP-adresser / Digitalutgave på Bokhylla.no på Nasjonalbibliotekets nettsider.]
- Birkelund, Hugo (1996). Arrangementsøkonomi i OL-regionen: lokaløkonomiske ringvirkninger av utvalgte arrangementer. Lillehammer: Østlandsforskning. ISBN 8273563340. [Tilgang for norske IP-adresser / Digitalutgave på Bokhylla.no på Nasjonalbibliotekets nettsider.]
- Kjell Skartveit, OL 94 og kostnadsutviklingen
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- (en) Offisielt nettsted
- (en) 1994 Winter Olympics – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) Official Report, v. 1 hos la84.org
- (en) Official Report, v. 2 hos la84.org
- (en) Official Report, v. 3 hos la84.org
- (en) Official Report, v. 4 – Results hos la84.org
- (en) 1994 Winter Olympics hos olympedia.com
- WWW Meets The 1994 Olympics – Results from The 1994 Winter Olympics at Lillehammer Data som ble kringkastet på internett under Vinter-OL 1994 lagt ut via Oslonett.
- YouTube – Vignetten som ble brukt
![]() | |
---|---|
De olympiske sommerleker | |
De olympiske vinterleker | |
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.