Musa av Partia
Musa Dronning av Partia | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | ca. 46 f.Kr.[1]![]() Romersk Italia | ||
Død | 4 e.Kr. Partia | ||
Beskjeftigelse | Politiker, monark ![]() | ||
Embete |
| ||
Ektefelle | 1) Fraates IV 2) Fraates V | ||
Barn | Fraates V | ||
Nasjonalitet | Partia | ||
Annet navn | Μουση | ||
Regjeringstid | 2 f.Kr. – 4 e.Kr. | ||
Musa (gresk: Μουση) var dronning av Partia fra ca. 2 f.Kr. og til 4 e.Kr. Hun ble kalt for Thermusa av den romersk-jødiske historikeren Josefus og er også omtalt som Thea Musa og Thea Urania (Astarte). Hun var en italiensk slavekvinne som fødte en arving til den partiske tronen, forgiftet kong Fraates IV og giftet seg med sin sønn Fraates V.
Liv og virke
[rediger | rediger kilde]Bakgrunn
[rediger | rediger kilde]For å feire den tilfredsstillende konklusjonen av fredsavtalen mellom Romerriket og kongeriket Partia i 20 f.Kr., ga Augustus som en gave en italiensk slavekvinne ved navn Musa med den hensikt å berike antallet kongelige haremskvinner ved hoffet til den partiske kong Fraates IV.[2] De senere hendelsene viste at Thea Musa ikke slo seg til tåls med rollen som enkel konkubine blant mange andere i gynaeceum (kvinneboligen), men gjorde aktivt sitt beste for å øke sin innflytelse og makt innenfor det kongelige palasset og hos kongen selv.[3] Hun må antagelig ha vært en stor skjønnhet, eller hatt andre talenter, slik Josefus indikerer.
Josefus er den eneste forfatter i antikken som har gitt Musa mer enn en kort kommentar, og viser klart de ulike fasene av hennes tilgang til makten. Slavekvinnen ble introdusert for å forklare omstendighetene ved en tidligere Fraates' død. Kongen ble påvirket av hennes sjarm og skjønnhet, og opphøyde henne til sin yndlingshustru, og til sist som dronning da hun fødte ham en sønn, Fraates V.[3] Etter å ha vunnet kongens tillit måtte hun kvitte seg med sin sønns rivaler. Hun overtalte kongen til å sende sine andre sønner til Roma som gisler og for deres egen trygghets skyld.[4] Straks de andre sønnene var ute av veien, tok hun rangen som hoveddronning ved å være mor til den eneste gjenværende arvingen til tronen. Hennes sønn ville overta tronen med tid og stunder, avhengig av hvor lenge den gamle kongen ville fortsatte styre. Mor og kanskje med sønnen besluttet å påskynde hans gravferd ved hjelp av sterk gift. Med kongens død, ble hennes sønn, også omtalt som Fraatakes, kronet. En svak konge, mer underlagt sin mors autoritet enn sin egen.[5][3]
Dronning av Partia
[rediger | rediger kilde]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/61/M%C3%BCnze_des_Phraakates_mit_Musa.jpg/250px-M%C3%BCnze_des_Phraakates_mit_Musa.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/09/Coin_of_the_Parthian_king_Phraataces_and_of_Musa.jpg/250px-Coin_of_the_Parthian_king_Phraataces_and_of_Musa.jpg)
Thea Musa styrte sammen med sin sønn, hvilket ble vist på mynter preget i deres tid som hadde begges portretter.[6]
Hennes følgende beslutning bidro antagelig til hennes fall. I år 2 e.Kr. giftet hun seg med sin sønn. I henhold til Josefus opphøyde hun seg ikke bare til dronningmor, men også til dronning ved å være kongens gemalinne, og således manifesterte sin makt.[7] Det bilde som hun framsto på mynter ved siden av kongen hadde bode kongelige som guddommelige attributter, noe som var helt særegent i partisk tradisjon.[8] Mens denne unionen var uhørt hos romerne, var den ikke helt uten presedens i Asia. Både Herodotos og Ktesias fra Knidos har omtalt lignende forhold mellom persiske dronninger og dronningmødre.[8]
Hva som var uakseptabelt hos den partiske adelen var antagelig kongens pro-romerske politikk. Under Fraates V truet det med å bryte ut krig med Roma over herredømmet i Armenia og Media, men da Augustus sendte sin adopterte sønn Gaius Cæsar østover for å invadere Iran, foretrakk Partia i år 1 e.Kr. å inngå en avtale hvor Armenia igjen ble anerkjent som romersk område. Uroen i Partia kom til overflaten i år 4 e.Kr. da Orodes III gjennomførte et statskupp. Fraates V flyktet til Syria og søkte tilflukt hos romerne. Thea Musa er ikke nevnt deretter, og antagelig ble hun drept. Uten sin sønn hadde hun ingen legitimitet. Orodes III tid som konge ble også kortvarig, kun noen måneder etter ble han drept av den samme adelen som hadde hjulpet ham fram.[9]
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ www.geni.com[Hentet fra Wikidata]
- ^ Flavius Josefus: Ioudaike Archaiologia, XVIII, 39-41
- ^ a b c Gregoratti, Leonardo (2012): «Parthian Women in Flavius Josephus», s. 185.
- ^ Strabon: Geografika XVI, 1, 28; Flavius Josefus: Ioudaike Archaiologia, XVIII, 42
- ^ Dio Cassius, LV, 10, 18; Ovid: Ars Amatoria I, 197-198; Debevoise, Neilson C. (1938): A Political History of Parthia, Chicago: University of Chicago Press, s. 147-148
- ^ «Kings of Parthia - Musa: Concubine, Queen and Usurper» Arkivert 4. mars 2016 hos Wayback Machine., Roma Numismatics
- ^ Flavius Josefus: Ioudaike Archaiologia,XVIII, 42-34; Lucanus: De bello civili, VIII, 401-410
- ^ a b Gregoratti, Leonardo (2012): «Parthian Women in Flavius Josephus», s. 186.
- ^ «Phraataces (c. 2 B.C. - A.D. 4)», Parthia.com
Litteratur
[rediger | rediger kilde]- Primære kilder
- Flavius Josefus: Ioudaike Archaiologia
- Sekundære kilder
- Gregoratti, Leonardo (2012): «Parthian Women in Flavius Josephus», Academia.edu
- Strugnell, Emma (2008): «Thea Musa, Roman Queen of Parthia» i: Iranica Antiqua 43, s. 275–298.
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- Royal Egyptian Genealogy, Ptolemaic Dynasty: Cleopatra Selene Arkivert 3. mars 2016 hos Wayback Machine., omtaler en teori for et annet opphave til Musa
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.