Lydisolasjon
Bakgrunn
[rediger | rediger kilde]Det menneskelige øre kan oppfatte lyd i frekvensområdet 20–20000 Hz. Den største følsomhet ligger i området 1000–6000 Hz og avtar mot lavere og høyere frekvenser.[1] Evnen til å høre høye toner avtar med alderen, så barn hører høye toner som voksne kanskje ikke oppfatter, eller de hører høyfrekvent støy bedre enn voksne.[2]
Momenter viktige for god lydisolering
[rediger | rediger kilde]Disse momentene sies å være viktige for å oppnå lydisolasjon (dvs: transmisjonstap)[3]:
- Masse - veggens tyngde alene avgjør i all vesentlig transmisjonstapet. 3 lag gips er bedre enn 1 osv.
- Lufttetthet - helt avgjørende at det er 100% tett.
- Flere separate konstruksjoner "lag på lag" øker effekten mye. Demping mellom konstruksjonene hjelper også noe.
Måletall og begreper for støydemping
[rediger | rediger kilde]- Luftlydsisolasjon. NS 8175 beskriver en konstruksjons evne til å isolere mot luftlydoverføring i bygninger ved reduksjonstallet Rw.
- Rw uten korreksjonsfaktor brukes når støyen er mellomfrekvent, for eksempel i vanlig støyutsatte omgivelser som fra tale, musikk, radio og TV, landeveis- og tungtrafikk. Rw + C brukes ved mellom- eller høyfrekvent støy. Det brukes også ved jernbane- eller landeveistrafikk med høy hastighet eller jetfly på kort avstand. Måletallet Rw + Ctr anvendes når støyen er lavfrekvent, for eksempel bytrafikk med innslag av tung trafikk, propellfly, discomusikk med kraftig bass, eller fra fabrikker med mye lav- og mellomfrekvent støy. Om lydkilden er svært lav- eller høyfrekvent, kan C og Ctr bestemmes fra et større frekvensområde; 50 – 5000 Hz.[4]
- Trinnlydnivå: NS 8175 beskriver en konstruksjons evne til å overføre lyd fra fottrinn, dunking o.l. i bygninger ved tallet Ln,w.[1]
- Absorpsjonsklasse: absorpsjonsklasse, A, B osv., er en klassifisering av lydabsorbenter på grunnlag av målt absorpsjonsfaktor. Klassen for en aktuell absorbent framkommer ved at oktavverdiene fra 250 Hz til og med 4 000 Hz for absorpsjonsfaktoren beregnes ut fra 1/3-oktavverdiene, og avrundes etter trinn på 0,05. Frekvens er et mål på antallet ganger en hendelse gjentar seg i løpet av en enhetstid. For å beregne frekvens, setter man et fast tidsintervall, teller antall ganger en hendelse inntreffer og dividerer på tidsintervallets lengde.[5]
- Koinsidens, koinsidensfrekvensen: Det gjelder fra lavfrekvent lyd opp til koinsidensfrekvensen (der den ytre lydens form overensstemmer med glassets egensvingning). Her blir effekten den motsatte. Ettersom tykkere glass er stivere, forringes støydempingen betydelig ved koinsidens.[6] Når en plate påvirkes av lyd, dannes vibrasjoner i platen. Ved en viss frekvens oppstår en tilpasning mellom lyden i luften og vibrasjonene i platen. Ved denne såkalte koinsidensfrekvensen er bølgelengden fra luftlyden lik bølgelengden i platen. Vi får en svekket lydisolasjon ved frekvenser med koinsidens, og størst svekkelse fås ved den laveste frekvensen som har koinsidens, kalt grensefrekvensen. Jo lettere og stivere en plate er - eller jo tykkere platen er - desto lavere er grensefrekvensen.[7]
- Opplevd lydisolasjon, eksempler på opplevd lydisolasjon for normale rom ved ulike lydklasser for skillekonstruksjonene. Lydopplevelsen i mottakerrommet også er avhengig av rommets størrelse og etterklangstid. Tabellen ble tatt fra Gyproc Håndbok[8]
R'w for bygningsdel | Vanlig kontor | Normal samtale | Høyrøstet samtale | Skrik | Tv, Radio, Stereo (middelsstyrke) | Diskotek |
---|---|---|---|---|---|---|
25 dB | ||||||
30 dB | HØRES | HØRES | ||||
35 dB | ||||||
40 dB | KAN HØRES | KAN HØRES | HØRES | |||
44 dB | KAN HØRES | HØRES | ||||
48 dB | HØRES | |||||
52 dB | KAN HØRES | |||||
56 dB | KAN HØRES | |||||
60 dB | FORSTYRRER IKKE | OPPFATTES IKKE | OPPFATTES IKKE | HØRES IKKE | HØRES IKKE | HØRES |
Materialer
[rediger | rediger kilde]Bygg
[rediger | rediger kilde]Disse materialene av Enøk er nevnt å ha gode lydisolerende egenskaper i bygg:
Materiale | Beskrivelse | λ (W / mK) |
---|---|---|
Cellulosefiber | Rett anvendt har cellulosefiber en høy tetthet som hindrer konveksjon (bevegelse i luften) inne i isolasjonen. Cellulosefiber er relativt tung, noe som betyr at lydisolasjonen er bra. I vertikale strukturer (vegger) blåses materialet inn under trykk, slik at hulrom fylles ut effektivt og at sammensynking unngås. I horisontale strukturer (bjelkelag) blåses materialet på plass uten trykk.[9] | 0,038 - 0,043 |
Lettklinker (Leca-kuler) | Lettklinker-blokker har relativt god trykkfasthet, lydisolerende evne og varmelagringskapasitet. Den tåler fuktighet, men vil slippe fuktighet i gjennom. Lettklinker-blokker brukes til kjellervegger og grunnmur, ute- og innendørs vegger.[9] | 0,079 - 0,12 |
Linfiber | Materialet er naturlig motstandsdyktig mot skadedyr, råte og mugg, og antennes ikke så lett. Det er hygroskopisk og har gode egenskaper med hensyn til fuktbufring, opp til 25% av egenvekten. God lydisolerende evne.[9] | 0,038 - 0,040 |
Saueull | Saueull er brukt som varmeisolasjon i bygninger og sterkt komprimerte ullmatter brukes som trinnlydisolasjon. Saueull er også brukt som rørisolasjon fordi det tåler høye temperaturer.[9] | 0,0385 - 0,045 |
Slagg og aske | Granulert masovnslagg (fra jernverk) er porøse biter av smelteovnsslagg og ble tidligere brukt til å fylle bjelkelag mot trinnlyd og som termisk isolasjon.[9] | 0,10 - 0,08 |
Trefiber | Fiberplater blir også brukt som isolasjon mot trinnlyd og som lydabsorbenter. | uike |
Treull-sement | Platene er tunge og er derfor lydisolerende, de blir ofte brukt som undertak i klasserom og idrettshaller. De er motstandsdyktige mot fuktighet, fuktbufrende, lydabsorberende, trykkfaste, brannsikre og har en høy pH som hemmer vekst av muggsopp.[9] | 0,07 - 0,15 |
Aerogel, Isokalk | Helt diffusjonsåpen, og slipper vanndamp igjennom. vannavstøtende. Lyddempende, ikke brennbar og kan får i et stort utvalg overflater og strukturer. Kan males med silikatmaling eller kalkmaling.[9] | 0,028 |
Ulike materialers lydisolerende egenskaper etter Rw verdi
[rediger | rediger kilde]Materiale | Beksrivelse | Rw verdi | W/mK | vekt m^2 |
---|---|---|---|---|
Gipsplater | Gipsplater har små materialbevegelser ved varierende fukt- og temperaturforhold, som reduserer risikoen for lydlekkasjer pga. rissdannelser.[7] | |||
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ a b «Lydteori - Norgips». norgips.no. Besøkt 4. februar 2019.
- ^ «Særlig viktig å beskytte små ører mot støy / Barn og Støy - Norsk forening mot støy». www.stoyforeningen.no. Besøkt 4. februar 2019.
- ^ «Green Glue i Norge (kanskje)». www.hifisentralen.no. Besøkt 4. februar 2019.
- ^ «PILKINGTON GLASSFAKTA 2007» (PDF). 2007. Arkivert fra originalen (PDF) 7. februar 2019. Besøkt 4.2.2019.
- ^ «Akustiske begreper». Norsk Akustikksenter. 18. oktober 2013. Arkivert fra originalen 7. februar 2019. Besøkt 4. februar 2019.
- ^ «Modum glassindustri AS». modumglass.no. Arkivert fra originalen 7. februar 2019. Besøkt 4. februar 2019.
- ^ a b «Gipsplaters lydisolerende egenskaper | Gyproc Norge - lette konstruksjoner med gipsbaserte byggeplater». www.gyproc.no. Arkivert fra originalen 7. februar 2019. Besøkt 4. februar 2019.
- ^ «Gyproc Håndbok – Gyproc Teknikk» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 7. februar 2019. Besøkt 04.02.2019.
- ^ a b c d e f g Bokalders, Varis; Berge, arkitekt Stockholm Oversatt og tilrettelagt til norsk av Bjørn; Oppdatert 18.01.2019, arkitekt Gaia Lista Ajourført av Bygg og Bevar. «Isolasjonsmaterialer A - Å - Bygg og Bevar». www.byggogbevar.no (norsk). Besøkt 4. februar 2019.
Text is available under the CC BY-SA 4.0 license; additional terms may apply.
Images, videos and audio are available under their respective licenses.